# data[].attributes.body
Andreas L,

Ifølge psykoanalysen sammenlignes menneskets personlighed og psyke med et isbjerg. Det bevidste af mennesket er kun toppen af isbjerget, men størstedelen af menneskets personlighed ligger under vandoverfladen og er det ubevidste hos mennesket. I det ubevidste kan mennesket sige og gøre ting det ikke selv ved hvorfor det gør.

Det’et handler om menneskers drifter, de fortrængte oplevelser og følelser som ikke er acceptable i jeg’et og overjeg'et. Helt fra fødslen af, er barnet styret af det’et. I det’et er der et stort ønske om behovstilfredsstillelse uanset omstændighederne. Denne fase ses tydeligt hos barnet som stræber blindt efter at få sit ønske opfyldt. Hvis en voksent menneske er styret af det’et fremstår det uhæmmet, impulsivt og voldeligt.

Jeg´et er der hvor vi finde menneskets identitet, dømmekraft og fornuft. Herunder de såkaldte kognitive processer såsom tænke, hukommelse, sprog og perception. Jeg´er indeholder også en bestående rækker af forsvarsmekanismer som beskytter jeg´et mod angst og ubehagelige tanker.

Overjeg fungerer som en slags dommer over jeg’et og det’et. Overjeg’et vurderer hele tiden om man handler rigtigt eller forkert. Her er det fornuften der taler først. Overjeget stammer fra barnets opdragelse hvor de har lært af forældrenes normer, moral og forventninger.

# data[].attributes.body
Charles Darwins var den første der opdagede evolutionær psykologi - slutningen af 1800-tallet. (Naturlig udvælgelse)

Udvikling i menneskers adfærd, givet særlige fordele i tilpasning til miljøet.

Etologi: (Konrad Lorenz & Niko Tinbergen, 1930’erne):

Studie af dyrenes adfærd ud fra et evolutionært perspektiv.

Sammenligning af dyr og mennesker, for at finde nogle fællestræk, som var i stand til at bevise menneskers besiddelse af medfødte og instinktive adfærdsmønstre.

Psykologer i dag siger, at arven og generne aldrig kan være den eneste årsag til adfærd, men arv og miljø spiller sammen.

(Larsen, Ole Schultz: “Psykologiens veje”, 2008-2009)

Evolutionær: den gradvise omdannelse af samfundet

Handler primært om dyr og menneskers adfærd og deres udvikling op til nu

Mennesket anses at være et resultat af genetiske og sociale processer

Psykologien bruges til at forklare nogle sammenhænge

Bruges også uden for naturvidenskabelige områder som; politik, økonomi, jura og litteratur.

(http://robinengelhardt.info/pdf/ergoonline/377-379%20Evolutionaer%20psykologi.pdf)

6 hovedregler for evolutionær psykologi:
- Hjernen er en computer designet af naturlig selektion.
- individuel menneskelig væremåde er genereret fra computeren (hjernen) i forhold til hvilken information den opsamler fra omgivelserne.

- De kognitive “programmer” er tilvænninger. De eksisterer ud fra visse omgivelser der kræver en bestemt væremåde.
- De kognitive programmer i vores hjerne, er måske ikke tilvænninger i vores hverdag, men var det i oldtiden.
- Naturlig selektion sikrer at hjernen er sammensat af mange forskellige specifikke programmer, i stedet for en overordnet struktur.
- At beskrive den sammensatte kognitive computer kan beskrives som “Muligheden for at kunne forstå systematikken i sociale og kulturelle fænomener.”
- Leda Cosmides og John Tooby (2005)

(https://plato.stanford.edu/entries/evolutionary-psychology/ )

# data[].attributes.body
Modsat behaviorismen, som opfatter et menneskes valg og opførsel som resultat af dets omgivelser og miljø. Den eksistentielle psykologi mener, at et menneske gennem sine valg har frihed til at skabe sit eget liv og forme en identitet.

Der er til gengæld også en fokus på den angst og det ansvar, man føler, når man står med valget om hvordan man vil danne sig selv.

Eksistentialismen ses mere som en filosofisk retning, som dannede grundlag for den humanistiske psykologi.

Eksistentialismen er udformet af den danske ﬁlosof Søren Kierkegaard (1813-1855)

videreudviklet af tyske og franske filosoffer som Martin Heidegger (1889-1976) og Jean Paul Sartre (1905-1980).

Man afviser ikke at mennesket bliver påvirket af arvelige og miljømæssige forhold, men mener at mennesket er i stand til at forholde sig til disse påvirkninger og ikke lade sig blive ført i blinde.

Derfor menes der inden for denne retning, at hvis man aldrig tager egne valg, men blot lader sig flyde med flokken og er passiv, leder det en mangel på identitet og livsindhold, og derved en "uautentisk" eller "uægte" tilværelse.

Humanistiske psykologi blev formet af Abraham Maslow og Rollo May i det tidlige 19 århundrede. Den humanistiske psykologi lægger sig meget op af den eksistentielle, men man mener, at man er født med grundlæggende behov som man gør alt for at realisere.

# data[].attributes.body
Hvordan startede det?

- 1913 - John B. Watson

- Psykologisk teori (samfunds- /naturvidenskabelig)

- Opfatter adfærd  som noget indlært - bestemt af ydre stimuli.

De forskellige teorier.

Ivan P. Pavlov - Laboratorieeksperiment med hunde.

John B. Watson - Albert of den hvide rotte.

Watson er grundlægger for behaviorismen. Det er en psykologisk teori som studerer dyrs og menneskers adfærd. Ens adfærd er er noget som er blevet indlært af ydre stimuli - påvirkninger.

Der findes to indlæringsformer klassisk betingning og operant betingning.

Klassisk : er en type læring hvor et individ sammenkobler en biologisk vigtig stimulus med en anden stimulus som signalerer at maden kommer

B. F. Skinner - Den operante betydning.

Edward Lee Thorndike - Forsøg- og fejllæring

Ivan P. Pavlov

John B. Watson

Han ville bevise at børn ikke har noget medfødt skræk for ting som f.eks. mørke, slanger og rotter, men at de nemt og hurtigt kunne blive betinget til at frygte disse ting.

Hans forsøg viste at man ikke har en medfødt angst for ting, men at det derimod hurtigt er noget der kan opbygget.

(Brug lille albert som forklaring som forsøgs eksempel)

Stimulus Generalisering = Hvis man er bange for en bestemt ting, kan man hurtigt blive bange for ting, som minder om det oprindelige man er bange for.

Edward Lee Thorndike

Teori om den såkaldte forsøg- og -fejl-læring.

Den her lærings form går ud på, at man lærer nye færdigheder ved at prøve sig frem og fejle, indtil man lykkedes med det man forsøger at lære.

B. F. Skinner

opfattelse af at belønning er et meget bedre middel end straf, til at forme og kontrollere med.

Denne antagelse bygger på, at resultaterne af straf er ofte uberegnelige og kan føre til fejllæring.

Han mener derfor at belønning er den bedste måde, og at det ikke kan føre til fejllæring.

# data[].attributes.body
Socialpsykologi

Forholdet mellem mennesker og grupper, hvordan individet reagerer på forskellige situationer i grupper.

I socialpsykologien beskæftiger man sig blandt andet med sociale roller, race og køn. Man ser på hvordan grupper fungerer og hvordan det enkeltre individs meninger bliver påvirket af de grupper de indgår i.

Der er lavet mange eksperimenter med hvordan menneskers opførsel ændres pga. hvad der forventes af samfundet.

Gruppepres.

Studering af mennesket som “flokdyr”

Eksperimentelle socialpsykologi: Socialpsykologien bruges også til at finde frem til almene lovmæssigheder for individers adfærd i grupper. Den amerikanske psykolog, viste i et eksperiment hvordan grupper producerer stereotype opfattelser og fordomme om andre grupper.

Socialpsykologen Solomon Asch viser i et andet eksperiment hvordan grupper presser de enkelte medlemmer til konformitet og ensartet adfærd.

Socialpsykologien fokuserer på at mange mennesker giver efter presset og dermed retter ind efter de normer og forventninger der ligger i gruppen.

I postmoderne psykologi er menneskets identitet og personlighed socialt struktureret. De prøver at se hvordan menneskers tænke- og handlemåde påvirkes af sociale forhold, de lever under i en bestemt historisk periode. (det de lever i her og nu).

Keneth gergen taler om menneskets multiple selv: Vores identitet er ikke bare socialt konstrueret. Men den passer til hver af de forskellige sociale arenaer, vi færdes på til daglig.

Anthony Giddens peger på at den øgede frihed i det moderne samfund er
problematisk for de unge da de selv skal tage ansvar og danne deres egen personlighed i overensstemmelse med sociale omgangskreds