# data[].attributes.attachment_link.title
ZULU Comedy Galla 2016 | Mick Øgendahl | Konsekvenser ved ytringsfrihed

# data[].attributes.body
Ses fredag afsnit 2 (45 min.)
Dansk dokumentarserie i to afsnit. Folk på kontanthjælp skal i arbejde, og derfor skal deres ydelser sættes ned. Regeringens kontanthjælpsloft har skabt en heftig debat om fattigdom og pligter. DR Dokumentar opsøger fire familier, går tæt på deres økonomi og følger, om de kommer i arbejde, når de mister flere tusinde kroner om måneden. Eller om de må gå fra hus og hjem.

# data[].attributes.body
Ses torsdag afsnit 1 (45 min)
Dansk dokumentarserie i to afsnit. Folk på kontanthjælp skal i arbejde, og derfor skal deres ydelser sættes ned. Regeringens kontanthjælpsloft har skabt en heftig debat om fattigdom og pligter. DR Dokumentar opsøger fire familier, går tæt på deres økonomi og følger, om de kommer i arbejde, når de mister flere tusinde kroner om måneden. Eller om de må gå fra hus og hjem.

# data[].attributes.body
(Ses onsdag)
Forklarer hvad demokrati er og hvad det betyder at bo i et demokratisk land. Om hvordan valget til folketinget foregår og hvordan folketinget arbejder. Om børn og unges muligheder for at få indflydelse. Blandt andet besøges en skole i Skagen, hvor eleverne har stor medbestemmelse. Politik er vigtig, selvom om man er ung og ikke har stemmeret endnu, for lovene bestemmer også over børn og unge.

# data[].attributes.body
Gå ind på linket og læs (mandag

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I Danmark har vi i dag negativ parlamentarisme. Det vil sige, at der ikke behøver at være et flertal for en regering i Folketinget. Regeringen må bare ikke have et flertal imod sig. At have størst opbakning i Folketinget er altså ikke det samme som at have flertallet.

Negativ parlamentarisme betyder også, at et flertal af Folketingets medlemmer kan tvinge regeringen til at gå af og udskrive valg. Danmark kan altså godt kan have en mindretalsregering, dvs. en regering, hvor partiet eller partierne i regeringen ikke selv har flertallet på 90 mandater. Så længe regeringen ikke har et flertal imod sig, bliver den ikke væltet.

Langt de fleste regeringer i Danmark har været mindretalsregeringer.

Kongen udpegede regeringen efter egen smag

Fra 1849 og frem til 1901 udpegede kongen regeringen uden at forholde sig til, hvordan Rigsdagen, der bestod af Landsting og Folketing, var sammensat. Det gav grundloven ham ret til. Kongen sympatiserede med godsejerne og pegede derfor på dem, så i en lang periode sad godsejerne på regeringsmagten.

På den tid havde regeringen ikke nødvendigvis opbakning fra Rigsdagen - men det var ikke sådan, at et flertal af rigsdagsmedlemmerne kunne tvinge regeringen til at gå af.

Parlamentarismen bliver indført i 1901

Ved valget i 1901 fik Højre (konservative), som var regeringsparti, en meget lille opbakning - de fik kun 8 ud af Folketingets 113 pladser. Folketingsflertallet mod kongens regering blev nu så stort, at kongen måtte bøje sig og anerkende princippet om negativ parlamentarisme. Det betyder, at en regering ikke må have et flertal imod sig i Folketinget.

Kongens anerkendelse af parlamentarismen i 1901 bliver kaldt for systemskiftet. Parlamentarisme har vi i praksis haft som styreform siden 1901: Regeringen afspejler Folketingets sammensætning, og den kan kun blive ved magten, så længe Folketinget ikke siger, at nu har det mistillid til den.

Negativ parlamentarisme indskrevet i grundloven i 1953

Først i 1953 blev det parlamentariske princip om, at Folketinget kan vælte en minister eller en hel regering, hvis et flertal ikke længere har tillid til ministeren/regeringen, skrevet ind i grundlovens § 15:

>>Stk. 1. Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at Folketinget har udtalt sin mistillid til ham.<<

>>Stk. 2. Udtaler Folketinget sin mistillid til statsministeren, skal denne begære ministeriets afsked, medmindre nyvalg udskrives. Et ministerium, som har fået et mistillidsvotum, eller som har begæret sin afsked, fungerer, indtil et nyt ministerium er udnævnt. Fungerende ministre kan i deres embede kun foretage sig, hvad der er fornødent til embedsforretningernes uforstyrrede førelse.<<

# data[].attributes.attachment_link.description
Danmarks grundlov danner rammen om vores folkestyre. I hovedtræk går indholdet stadig tilbage den første grundlov, junigrundloven, fra den 5. juni 1849. Grundloven er kun blevet ændret 4 gange siden. Selv om politikerne med mellemrum taler om at justere den og den kan virke lidt gammeldags, danner grundloven fortsat en solid ramme om det danske demokrati.

# data[].attributes.body
og opgaver
(kopi udleveres)
Mandag, tirsdag og onsdag

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Brug Folketingets film om folkestyret i din undervisning i samfundsfag. Der findes 22 forskellige film med tilhørende elevopgaver.

Her er Dit Demokrati - 22 film om folkestyret, Folketingets arbejde og EU med tilhørende elevopgaver. Materialet er udviklet af Folketinget til undervisningen i samfundsfag i 8. og 9.-klasse. Materialet understøtter Fælles Mål, og filmene kan ses uafhængigt af hinanden. Under hver film finder du inspiration til elevopgaver.

PDF'erne vises bedst i internetbrowseren Chrome eller Firefox. Undgå så vidt mulig Explorer.

Elevopgaver til filmene om EU kommer på hjemmesiden i løbet af foråret 2018.

Overordnet lærervejledning

Her finder du den overordnede lærervejledning til Dit Demokrati. Den beskriver, hvordan du kan bruge film og elevopgaver i din undervisning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Brug Folketingets film om folkestyret i din undervisning i samfundsfag. Der findes 22 forskellige film med tilhørende elevopgaver. Her er Dit Demokrati - 22 film om folkestyret, Folketingets arbejde og EU med tilhørende elevopgaver. Materialet er udviklet af Folketinget til undervisningen i samfundsfag i 8. og 9.-klasse.