# data[].attributes.body
https://nyheder.tv2.dk/politik/2019-05-25-kan-klimapolitik-afgoere-valget-noget-tyder-paa-det

1. “Valget bliver afgjort af klassiske emner som velfærd, udlændinge og økonomi - glem al snak om et “klimavalg””

1. “Årsagen er ikke kun klima. Men at hævde, at klimadagsordenen ikke er en markant medvirkende faktor, når dette område er vigtigere for vælgerne end alle andre emner, er i mine øjne en forfejlet konklusion.”

1. “issue ownership”, Partier/blokke “ejer” emner. f.eks. så “ejer” mange røde partier velfærd og sundhed.

# data[].attributes.headline
Det gule Danmark har fået en ny farve, men vælgerne har ikke flyttet sig

# data[].attributes.subject
Det gule Danmark har fået en ny farve, men vælgerne har ikke flyttet sig

# data[].attributes.body
https://jyllands-posten.dk/politik/ECE11428910/det-gule-danmark-har-faaet-en-ny-farve-men-vaelgerne-har-ikke-flyttet-sig/

# data[].attributes.body
http://nyheder.tv2.dk/politik/2019-06-14-mens-df-og-la-bloedte-gik-andre-frem-gaa-paa-opdagelse-i-vaelgernes-vandring#LD
DF led på basis af et spil mellem rød og blå blok

# data[].attributes.headline
Radikale har hentet over 33000 nye vælgere i blå blok

# data[].attributes.subject
Radikale har hentet over 33000 nye vælgere i blå blok

# data[].attributes.body
https://www.altinget.dk/artikel/vaelgervandringer-radikale-har-hentet-over-33000-nye-vaelgere-i-blaa-blok
Denne artikel er skrevet dagen inden valget, men stemmer nogenlunde overens med resultatet.
- Radikale henter mange stemmer fra blå blok (især Venstre og LA). Dette sker grundet Radikales blødere udlændingepolitik, og deres klare grønne profil, mens de formår at have den mere borgerlige økonomiske profil. Efter de blå partiers indblanding i burkaer og håndtryk bliver for meget for nogle vælgere, er de radikale det mest nærliggende.

# data[].attributes.headline
Forskerne har talt: Ja, det blev et klimavalg

# data[].attributes.subject
Forskerne har talt: Ja, det blev et klimavalg

# data[].attributes.body
Danskerne vælger det rødeste folketing nogensinde, da klimaet overtog valgkampen. Forskere mener, at klima kommer til at fylde meget i lovgivningen de næste par år. Partierne ved at de skal kunne bevise, at der er blevet gjort noget ved sagen til næste folketingsvalg.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Kære unge. I gjorde det her valg til det første klimavalg i danmarkshistorien.

Sådan sagde den socialdemokratiske formand, Mette Frederiksen, i sin sejrstale på valgaftenen til partiets valgfest, hvor hun høstede et bragende bifald.

Hun sidder nu for bordenden, mens Socialdemokratiet forhandler med partierne på venstrefløjen om en ny regering.

Men har hun ret i, at folketingsvalget i sidste uge blev et klimavalg?

Ja, det tyder det faktisk på.

Under valgkampen er diskussioner om grøn omstilling, vedvarende energi og bæredygtighed i landbruget nemlig føget til højre og venstre i en sådan grad, at klima og miljø faktisk endte som det emne, der blev omtalt allermest.

Klima og EU i toppen

Det forklarer Mads Eberholst, der er journalistisk forsker ved RUC, hvor de har overvåget næsten hundrede medier gennem hele valgkampen.

Hans forskning viser, at 23 procent af al omtalen af politiske emner i valgkampen har handlet om klima.

Hvad handlede valget om?

Sådan gjorde forskerne:

RUC's Center for Journalistik har overvåget 99 udvalgte danske medier (aviser, tv, radio, elektroniske medier) for, hvor mange gange en række politiske emner er blevet nævnt under valgkampen.

- Det var ikke givet, at det skulle blive en klimavalgkamp. Det var i virkeligheden mere givet, at det skulle handle om sundhed og pension.

- Men den dagsorden blev kuppet lige efter valgudskrivelsen, og så blev det til en flygtningevalgkamp til at starte med. Jo tættere vi kom på europaparlamentsvalget, desto mere blev det en klima-valgkamp, og til sidst havde klimaet helt overtaget, siger Mads Eberholst.

Og det er faktisk noget helt nyt, understreger han. Længere tilbage i historien handlede valgkampene typisk om økonomisk politik, mens værdipolitikken de senere år har taget over.

Og i år er det altså klimaet, der har fyldt mest - både i rød og blå blok. Det viser tallene, som også DR's faktatjekredaktion, Detektor, har set igennem.

Klimaet kommer til at fylde

Men kan vi så regne med, at klimavalget også betyder, at der kommer til at være fokus på klimaet, når der de næste år skal laves politik i Folketinget?

Igen er svaret fra forskningsverdenen ja, det tyder det på.

Henrik Bech Seeberg forsker i politik og valg på Aarhus Universitet. Han mener, at der er god grund til at forvente, at klimaet kommer til at fylde meget i lovgivningen de næste år.

- Partierne har en naturlig interesse i et emne, de har ført valgkamp på. Det er blevet hjerteblod for dem, særligt på venstrefløjen. Det kommer indefra, at de gerne vil arbejde på det, siger han.

Du kan høre mere om, hvad klimafokusset i valgkampen kommer til at betyde for den politik, der nu skal til at laves på Christiansborg, i P3's nyhedspodcast Den daglige dosis.

Det har Socialdemokratiet lovet på klimaområdet:

Klimalov med bindende klimamål. For eksempel skal udledningen af drivhusgasser reduceres med mindst 60 procent i 2030.

Der skal være 500.000 elbiler i 2030, og nye diesel- og benzinbiler skal forbydes fra 2030.

Fem nye havvindmølleparker inden 2030.

Afgift på plastikflasker og højere afgifter på bæreposer af plastik.

75.000 hektar urørt skov og 15 nye vilde naturparker.

Grøn fremtidsfond på 20 milliarder kroner, som skal investeres i grønne løsninger.

Netop venstrefløjen i Folketinget med Socialdemokratiet i spidsen er i disse dage ved at forhandle om en kommende regering, og her er klimaindsatsen blandt de vigtige emner, der forhandles om.

Samtidig har partierne også en vælgermæssig interesse i at gøre ordene fra valgkampen til handling, mener Henrik Bech Seeberg.

- Partierne ved, at vælgerne vil være optagede af det næste gang, der er valg. Det er træls at stå om fire år og ikke have levet op til forventningerne.

- Forskningen viser, at partierne har tilbøjelighed til at bygge et lille trofæskab, de kan vise frem, når det er valg igen. De vil gerne gøre noget, for de skal stå ansigt til ansigt med vælgerne igen om fire år, lyder det fra Henrik Bech Seeberg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskerne har talt: Ja, det blev et klimavalg

# data[].attributes.attachment_link.description
Kære unge. I gjorde det her valg til det første klimavalg i danmarkshistorien. Sådan sagde den socialdemokratiske formand, Mette Frederiksen, i sin sejrstale på valgaftenen til partiets valgfest, hvor hun høstede et bragende bifald. Hun sidder nu for bordenden, mens Socialdemokratiet forhandler med partierne på venstrefløjen om en ny regering.

# data[].attributes.headline
Dansk Folkeparti har afleveret lånte vælgere retur til Venstre

# data[].attributes.subject
Dansk Folkeparti har afleveret lånte vælgere retur til Venstre

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/politik/folketingsvalg/dansk-folkeparti-har-afleveret-laante-vaelgere-retur-til-venstre

Ved dette valg flyttede knap 23 procent deres kryds fra Dansk Folkeparti til Venstre.

Ca. 10 procent af Dansk Folkepartis vælgere rykkede deres kryds til Socialdemokratiet, fordi Socialdemokratiet har flyttet sig mod højre i værdipolitikken.
Ca. 8% procent af dem, der stemte Dansk Folkeparti ved sidste valg, er nu rykket over til Nye borgerlige pga. Kristian Thulesen Dahl og hans måde at være politisk på, fordi især Nye Borgerlige, har peget fingre af, at han har været en del af eliten og de store forlig på Christiansborg.

# data[].attributes.headline
Det politiske landskab er ændret markant efter folketingsvalget

# data[].attributes.subject
Det politiske landskab er ændret markant efter folketingsvalget

# data[].attributes.body
https://arbejderen.dk/indland/det-politiske-landskab-er-%C3%A6ndret-markant-efter-folketingsvalget

Store vælgervandringer mellem partier kunne skyldes at vælgerne i højere grad end før issuevoter, og ikke har et ligeså stærkt tilhørsforhold til et bestemt parti.

Befolkningen og pres (klimamarch, forældreforeningen, ect.) lagt på regeringen har haft stor betydning for udfaldet af valget.

Partiernes holdninger bevæger sig for det meste mere ind på midten, men nogle radikale partier vinder også frem.

# data[].attributes.headline
Mens DF og LA blødte, gik andre frem - gå på opdagelse i vælgernes vandring

# data[].attributes.subject
Mens DF og LA blødte, gik andre frem - gå på opdagelse i vælgernes vandring

# data[].attributes.body
https://nyheder.tv2.dk/politik/2019-06-14-mens-df-og-la-bloedte-gik-andre-frem-gaa-paa-opdagelse-i-vaelgernes-vandring#RV
Artiklen tager udgangspunkt i DF og LA's rekorddårlige valg. Det skyldes, at DF  kun har haft deres vælgere "på lånt tid" og efter at have kørt et dobbeltspil, er vælgerne gået tilbage til de større partier som Venstre og Socialdemokratiet. Socialdemokratiet stod fast vedr. den hårde udlændingepolitik, hvilket også tog hårdt på DF's tidligere valg. Derudover kommenteres der på LA's store tilbagegang.

# data[].attributes.body
https://nyheder.tv2.dk/politik/2019-06-14-mens-df-og-la-bloedte-gik-andre-frem-gaa-paa-opdagelse-i-vaelgernes-vandring?fbclid=IwAR0coMSQfSp9Y3GjwwqmcA4qJYx4nOIJ7PqDO4mPqJ5XYrYYDxrDmWetISQ#RB

DF har miset mange af deres vælgere, fordi vælgerne har været i tvivl om hvilken vej DF ville gå, derfor har de mistet mange vælgere som ikke ville risikere at de støttede Mette Frederiksen.
Derudover har De Konservative fået mange vælgere pga. Søren Pape er den mest troværdige partiformand i blå blok, derfor har mange vælgere fra blå blok søgt mod De Konservative

# data[].attributes.headline
Dansk Folkeparti har afleveret lånte vælgere retur til venstre 

# data[].attributes.subject
Dansk Folkeparti har afleveret lånte vælgere retur til venstre 

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/politik/folketingsvalg/dansk-folkeparti-har-afleveret-laante-vaelgere-retur-til-venstre
- tager udgangspunkt i Dansk Folkepartis tilbagegang, hvor vælgerne bl.a. søgte til venstre og socialdemokratiet pga. deres værdipolitik (udlændingepolitik) minder mere om DF´s nu.

# data[].attributes.body
Skandaler hra betydet, at flere partier er gået tilbage

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den forgangne regeringsperiode viser flere interessante tendenser.

Altinget dykker ned i syv af dem.

Både Alternativet og Liberal Alliance var ved folketingsvalget i 2015 to relativt nye partier, der begge oplevede stor valgsucces.

Opturen er siden da blevet afløst af vælgerkriser for begge partier, der af forskellige årsager er gået kraftigt tilbage i nogenlunde samme tempo.

For Alternativets vedkommende har en række personsager tynget partiet. Både i sagen om partiets festkultur, anklager om dobbeltmoral i forbindelse med folketingsmedlemmernes flyrejser, og da partiets nyvalgte borgmester i København trak sig i kølvandet på en historie om, at han havde opgivet forkerte oplysninger om sit eget CV.

Samtidig har flere partier skærpet deres grønne profil, hvilket ellers har været en af Alternativets store slagnumre.

Partiets vælgere har først og fremmest flyttet sig til Enhedslisten og derefter til SF og Radikale.

Det viser en analyse af valgperiodens vælgervandringer, som professor Kasper Møller Hansen fra Københavns Universitet har lavet for Altinget.

I alt har Alternativet mistet mere end 50.664 vælgere siden valget i 2015, viser analysen.

Liberal Alliance har haft en lettere turbulent valgperiode. Først uden for og senere i regeringen. Partiet oplevede det første knæk nedad i september 2016. Det var, efter partileder Anders Samuelsen kravlede op i det famøse træ og forlangte lettelser på topskatten.

Så trådte partiet ind i regeringen og stillede sig tilfreds med at få ønsket om skattelettelser skrevet ind i regeringsgrundlaget. I 2017 måtte regeringen dog opgive topskattelettelserne, og Liberal Alliance stemte finansloven igennem uden garanti for en skatteaftale, selvom de ellers havde truet med at stemme nej, hvis ikke der kom en reform med "historisk store skattelettelser" inden jul 2017.

En stor del af Liberal Alliances vælgere er gået til regeringspartnerne, Venstre og Konservative.

Det er dog primært Konservative, der har lukreret på Liberal Alliances tilbagegang.

Dansk Folkepartis dårlige målinger har været et omdiskuteret emne både i forbindelse med folketingsvalget og europaparlamentsvalget.

Siden valget i 2015 har partiet blandt andet være plaget af anklager om misbrug af EU-midler med partiets store profil og stemmesluger Morten Messerschmidt i centrum.

Samtidig har Socialdemokratiet rykket sig tættere på Dansk Folkeparti i udlændingepolitikken, og det er blevet mere trangt på højrefløjen, efter at både Nye Borgerlige og Stram Kurs er blevet opstillingsberettigede.

Når man kaster et blik på vælgervandringerne, bliver det også tydeligt, at Dansk Folkeparti har blødt vælgere til både højre og venstre. Men det er særligt Socialdemokratiet, der har formået at gøre indhug i DF's vælgerskare.

Herefter kommer Nye Borgerlige, Venstre og Stram Kurs.

På trods af fire relativt turbulente år har Venstre ligget stabilt gennem hele valgperioden, og i dag er partiet meget tæt på seneste valgresultat.

Men det resultat var dog det dårligste for partiet i 25 år.

Når stemmerne skal tælles op, bliver det interessant at holde øje med Kristendemokraterne, der i løbet af valgkampen har taget et markant hop op og ligger meget tæt på spærregrænsen.

Det er sket, samtidig med at partiets afgående formand, Stig Grenov, først fortalte, at han tog orlov og senere meldte ud, at han ikke genopstiller som formand. I stedet overtog Isabella Arendt, der før valget var partiets næstformand, partiledertjansen og er blandt andet blevet kaldt "vikaren fra himlen", efter at hun har imponeret mange i tv-debatterne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nedtur, optur og stilstand: Forstå valgperioden gennem syv grafer

# data[].attributes.attachment_link.description
Den forgangne regeringsperiode viser flere interessante tendenser. Altinget dykker ned i syv af dem. Både Alternativet og Liberal Alliance var ved folketingsvalget i 2015 to relativt nye partier, der begge oplevede stor valgsucces. Opturen er siden da blevet afløst af vælgerkriser for begge partier, der af forskellige årsager er gået kraftigt tilbage i nogenlunde samme tempo.

# data[].attributes.body
https://nyheder.tv2.dk/politik/2019-06-14-mens-df-og-la-bloedte-gik-andre-frem-gaa-paa-opdagelse-i-vaelgernes-vandring
- Dårligt valg for DF: deres blå vælgere vælgere var bange for at DF ville støtte en ikke-borgerlig regering, og mange andre vælgere støttede Socialdemokratiet i stedet for, fordi de har 'adopteret' DF's udlændigepolitik.
- Dårligt valg for: LA mistede mange vælgere til Venstre og Konservative.
- Konservative hentede stemmer fra Venstre, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti. Søren Pape har holdt sig til sin politik og ikke brudt nogen løfter og fremstår derfor mere troværdigt end andre borgerlige partier.
- SF og Radikale Venstre

fik begge en stor flok vælgere fra Socialdemokratiet, hvilket nok er de røde vælgere, der ikke skal bede om Socialdemokratiets nye udlændingepolitik.

# data[].attributes.body
https://arbejderen.dk/indland/det-politiske-landskab-er-ændret-markant-efter-folketingsvalget

- Den reducerede klassestruktur gør, at folk oftere vandrer fra parti til parti, da man ikke på samme måde i dag er tildelt en bestemt samfundsklasse.

- Nogle af midterpartierne forhandlede allerede under valgkampen samtidig med, at ydrefløjspartierne stillede store (måske endda urealistiske krav), hvilket fik nogle af partierne til at forhandle om kompromiser.

- LA mistede en masse vælgere, da f.eks. LA har en meget ideologisk tilgang til at håndtere og debattere i politiske debatter. F.eks. var de meget imod prisstigninger i forhold til cigaretpriser, selvom flere danske unge begynder at ryge samtidig med, at der var en bred enighed mellem partierne om, at prisen skal op.

- Dansk Folkeparti blev mere end halveret pga. tre væsentlige årsager:
1. Flygtninge var ikke det væsentligste under valgkampen
2. S har hentet en række af sine tidligere vælgere tilbage fra DF
3. De er blevet overhalet "højre om" af partier som f.eks. NB og P

# data[].attributes.headline
Mens DF og LA blødte, gik andre frem - gå på opdagelse i vælgernes vandring

# data[].attributes.subject
Mens DF og LA blødte, gik andre frem - gå på opdagelse i vælgernes vandring

# data[].attributes.body
https://nyheder.tv2.dk/politik/2019-06-14-mens-df-og-la-bloedte-gik-andre-frem-gaa-paa-opdagelse-i-vaelgernes-vandring#lv

Der er nok en del vælgere, vi havde til låns, fordi de ved sidste valg ikke var overbeviste om, at hverken Venstre eller Helle Thorning-Schmidt (S) var så godt kørende.

# data[].attributes.headline
Mens DF og LA blødte, gik andre frem - gå på opdagelse i vælgernes vandring

# data[].attributes.subject
Mens DF og LA blødte, gik andre frem - gå på opdagelse i vælgernes vandring

# data[].attributes.body
- Mange af de vælgere, som ved sidste folketingsvalg i 2015 stemte på DF,  er nu "vendt hjem" til Venstre og Socialdemokratiet igen.

# data[].attributes.headline
Mens DF og LA blødte, gik andre frem - gå på opdagelse i vælgernes vandring.

# data[].attributes.subject
Mens DF og LA blødte, gik andre frem - gå på opdagelse i vælgernes vandring.

# data[].attributes.body
- Vælgerne som DF fik til valget i 2015 var på lånt tid - og er nu vendt tilbage til primært venstre (men også socialdemokratiet)
- Kristian Thulesen Dahl har kørt dobbeltkurs. (Vælgere i tvivl om borgerlig regering)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når valgets tabere skal finde ud af, hvorfor vælgerne forlod dem, skal de se, hvor de gik hen. Her kan du selv gå på opdagelse i vælgerens vandring.
Det har tidligere fremgået af denne artikel, at Venstres Jan E. Jørgensen ikke var gået frem ved valget. Det er forkert. Han fik 4597 personlige stemmer, hvilket er en fremgang på 41 procent i forhold til valget i 2015. TV 2 beklager fejlen.
Dansk Folkeparti fik århundredets største vælgerlussing ved folketingsvalget grundlovsdag. Men det var ikke, fordi Nye Borgerlige og Stram Kurs overbød DF på udlændingepolitik. Det var heller ikke, fordi Mette Frederiksen (S) trak alle vælgerne henover midten.

Hun fik 12 procent af dem, men størstedelen gik et helt andet sted hen.

21 procent af dem, der stemte på DF ved valget i 2015, satte nemlig denne gang deres kryds ved Venstre. Det viser en analyse af vælgervandringer, foretaget af Megafon for TV 2.

Det er "lige efter regnebogen", ræsonnerer to politiske analytikere, Hans Engell og TV 2's Peter Lautrup Larsen.

For det betyder, at alle dem, der forlod S og V til fordel for DF - og farvede en stor del af danmarkskortet gult - ved forrige valg, er vendt tilbage, hvor de kom fra.

- Angsten for de røde fik tidligere DF-vælgere til at stemme Venstre. Vælgerne har været usikre på, hvad DF ville. De var bange for, at Kristian Thulesen Dahl ville svinge over mod rød blok og støtte Mette Frederiksen, siger TV 2's Peter Lautrup-Larsen.

Hans Engell stemmer i:

- DF har kørt en dobbeltkurs. De vil gerne i regering med Løkke (V), men er også klar til at støtte Mette Frederiksen, og det har de blå vælgere ikke været optagede af. Tilsvarende har DF jo taget en masse fra Socialdemokratiet, men med Mette Frederiksens stramme udlændingepolitik kunne de lige så godt gå tilbage til deres gamle parti, siger han.

Det kan bestemt have spillet ind, at der nok har været lidt usikkerhed om, om DF var en garant for en borgerlig regering
Peter Skaarup, gruppeformand, Dansk Folkeparti

Det billede understøttes blandt andet af, at Venstres fremgang især er tilfaldet Inger Støjberg, der har fejret 114 stramninger af udlændingepolitikken i sin periode som minister for området. Hun fik 28.420 personlige stemmer.
Her kan du gå på opdagelse i, hvordan vælgerne har bevæget sig mellem partierne. Artiklen fortsætter under grafikken.
- Der har nok været lidt usikkerhed

Dansk Folkepartis gruppeformand Peter Skaarup er ikke overrasket over, at det især er Venstre og Socialdemokratiet, der har vundet DF-vælgere.

- Der er nok en del vælgere, vi havde til låns, fordi de ved sidste valg ikke var overbeviste om, at hverken Venstre eller Helle Thorning-Schmidt (S) var så godt kørende. Det var måske lidt svært at vide, hvad de ville - og det vandt vi så på. Men dem har vi så afleveret tilbage igen, siger han.
Denne gang har det måske været lidt svært at vide, hvad I selv ville, når I pegede på Løkke, men flirtede med Mette Frederiksen. Tror du ikke, at det også er jeres egen strategi, vælgerne reagerer på?
- Det kan bestemt have spillet ind, at der nok har været lidt usikkerhed om, hvorvidt DF i virkeligheden var en garant for en borgerlig regering, eller om det ad den vej kunne blive en Mette Frederiksen-regering. Men det er bestemt ikke velbegrundet, synes jeg, for vi har jo gjort det klart, at vi pegede på en borgerlig regering.
Fortryder I den strategi nu?
- Nej, det fortryder vi ikke. For det var jo fundamentet, vi skulle bruge til at komme igennem med rigtig meget politik over for VLAK-regeringen. Det var forudsætningen for, at Løkke ville høre på os, at vi kunne gå et andet sted hen og lave politik. Det lykkedes, siger Peter Skaarup og opremser DF's sejre i den forgange valgperiode. Indrømmelser, som regeringen måtte give til DF for at få stemt finansloven igennem.

Op på hesten igen

Dansk Folkeparti tabte syv procent af vælgerne til Nye Borgerlige, yderligere syv procent til Stram Kurs og fem procent til de konservative. Men særligt vælgernes vandring til Venstre og Socialdemokratiet er "et kæmpe problem for DF", mener Hans Engell.

- For det er ikke usikre førstegangsvælgere. Det er nogen, der tidligere har stemt S eller V ved flere valg, der nu er taget 'hjem' igen. De bliver langt sværere at hente tilbage, siger han.

Hvad så nu? Meget vil blive afgjort af, om det lykkes Socialdemokratiet at fastholde den stramme udlændingepolitik, som Mette Frederiksen har lovet. Hvis hun svigter, kan Dansk Folkeparti hente nogle stemmer tilbage over midten igen, vurderer Hans Engell.

Det bliver sværere med dem, DF har mistet til Venstre.

- Venstre lægger sig nu som førerhunden i det blå samarbejde og dermed i oppositionen til den regering, der formentlig kommer. Venstre får en høj profil frem til det næste valg. Så de vælgere bliver ikke nemme at få fat i, siger Engell.

Når han (Anders Samuelsen, red.) ikke kan blive valgt ind det sted i Danmark med flest lystbåde og størst biler, så ser det ikke nemt ud
Hans Engell, politisk kommentator

Meget vil også afhænge af, hvor Dansk Folkeparti vil placere sig fremover. Bliver det et parti, der laver aftaler med Mette Frederiksen, eller som er i benhård opposition?

Ifølge gruppeformanden skal DF'erne "bare op på hesten igen".

- Det er vi allerede i de her dage. Vi arbejder benhårdt, forsikrer Peter Skaarup.

Det handler om overlevelse

En anden af valgets tabere er Liberal Alliance. LA's vælgere gik primært til Venstre (38 procent) og de konservative (16 procent).

Det giver også god mening, lyder det fra kommentatorerne. Det er vælgere, der vil have blå politik, men som ikke synes, at Liberal Alliance har leveret varen.

LA får langt sværere end DF ved at lokke deres vælgere til igen, mener Hans Engell, for de er kun fire folketingsmedlemmer tilbage, og de får ikke nemt ved at komme i sendefladen fra deres nye plads i et hjørne af oppositionen.

- For Liberal Alliance handler det også om ren overlevelse. De løber jo en reel risiko for at ryge ud ved næste valg. Når partilederen kan blive sparket ud i Nordsjælland, kan alt ske. Han var opstillet det sted i Danmark med flest lystbåde og de største biler i garagerne. Så det ser ikke nemt ud, siger Hans Engell.

Støjberg-effekten med modsat fortegn

De konservative kan takke Venstre, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti for deres fremgang.

- Det er vælgere, der er blevet i blå blok. Søren Pape Poulsen fremstår nok som den mest troværdige. Han holder sig til sin egen politik, han har ikke brudt nogen løfter, og han fremstår som et sympatisk menneske, siger Peter Lautrup-Larsen og påpeger, at der er potentiale til mere, da partiet stadig ligger et godt stykke fra tidligere tiders storhed.

Og så er der SF og Radikale Venstre. Begge fik en stor flok vælgere fra Socialdemokratiet. Peter Lautrup-Larsen kalder det "Støjberg-effekten bare med modsat fortegn".

Det er altså S-vælgere, der ikke vil være med til Mette Frederiksens nye stramme linje på udlændingepolitikken.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mens DF og LA blødte, gik andre frem - gå på opdagelse i vælgernes vandring

# data[].attributes.attachment_link.description
Når valgets tabere skal finde ud af, hvorfor vælgerne forlod dem, skal de se, hvor de gik hen. Her kan du selv gå på opdagelse i vælgerens vandring. Det har tidligere fremgået af denne artikel, at Venstres Jan E. Jørgensen ikke var gået frem ved valget. Det er forkert.

# data[].attributes.headline
Kan klimapolitik afgøre valget? Noget tyder på det... 

# data[].attributes.subject
Kan klimapolitik afgøre valget? Noget tyder på det... 

# data[].attributes.body
https://nyheder.tv2.dk/politik/2019-05-25-kan-klimapolitik-afgoere-valget-noget-tyder-paa-det?fbclid=IwAR0TwMYMe7zTgsAtMaBgoOZetHWz5cKFDhxortBOIHb2BSDO4xh67FMc_X0

- Taler om argumenterne for og imod at dette var et 'klimavalg'.

- Omtaler 'issue ownership' og det sidste valg hvor dette var fremtrædende.

- Taler om swing-vælgerne og hvordan klima var højt på deres dagsorden.

# data[].attributes.headline
Mens DF og LA blødte, gik andre frem - gå på opdagelse i vælgernes vandring

# data[].attributes.subject
Mens DF og LA blødte, gik andre frem - gå på opdagelse i vælgernes vandring

# data[].attributes.body
https://nyheder.tv2.dk/politik/2019-06-14-mens-df-og-la-bloedte-gik-andre-frem-gaa-paa-opdagelse-i-vaelgernes-vandring#LV

- Vælgerne vandrede fra df til venstre og socialdemokratiet, fordi de søgte sikkerhed i deres politik

- Vandrede meget fordi de ikke støttede DFs dobbeltkurs

# data[].attributes.headline
Vælgervandringer: Radikale har hentet over 33.000 nye vælgere i blå blok

# data[].attributes.subject
Vælgervandringer: Radikale har hentet over 33.000 nye vælgere i blå blok

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En stor del af Radikales fremgang i målingerne kommer fra vælgere, der smutter fra de blå partier.

Det viser en ny analyse af valgkampens vælgervandringer, som professor Kasper Møller Hansen fra Københavns Universitet har lavet for Altinget.

Radikale har hentet flest vælgere fra Socialdemokratiet, men endnu flere er samlet set hentet fra Liberal Alliance og Venstre.

I alt har Radikale siden valget i 2015 hentet cirka 33.760 vælgere fra de tre partier - en udvikling, der har været med til at cementere føringen til rød blok i målingerne.

Ifølge Kasper Møller Hansen har Radikale en blødere udlændingepolitik og en mere klassisk borgerlig økonomisk politik, der tilsammen tiltrækker de blå vælgere.

"Nogle af de her ting med at blande sig i håndtryk og burka går for langt for nogle borgerlige vælgere, og der er det nærliggende at gå til Radikale, som langt hen ad vejen står for den samme økonomiske politik," siger han.

Han tilføjer, at Radikale også har en mere klar grøn profil, som også kan tiltrække særligt nogle af de yngre borgerlige vælgere.
(Artiklen fortsættes under grafen)
En hovedpine for Frederiksen
Radikale er siden valget i 2015 vokset fra 4,6 til 7,5 procent. Den radikale succes med at vinde blå vælgere kan ende med at blive en hovedpine for Mette Frederiksen, vurderer Altingets politiske kommentator, Erik Holstein.

Oprindeligt passede det perfekt til de socialdemokratiske planer, at de selv kunne hente vælgere fra Venstre og Dansk Folkeparti og til gengæld afgav nogle til Radikale og SF. Men det er ved at ændre sig.

"Nu hvor et blåt flertal bag Løkke nærmest er en illusion, ser det anderledes ud for Socialdemokratiet. Nu er det vigtigt for Mette Frederiksen, at de partier, hun skal forhandle med efter valget, ikke bliver alt for stærke," siger Erik Holstein.

Der er valg til Folketinget onsdag 5. juni.
Læs hele artiklen på Altinget: christiansborg. Her kan du blandt andet læse om, hvor Venstre i valgkampen har fået vendt fortegnet, så der nu hentes vælgere fra Socialdemokratiet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vælgervandringer: Radikale har hentet over 33.000 nye vælgere i blå blok

# data[].attributes.attachment_link.description
En stor del af Radikales fremgang i målingerne kommer fra vælgere, der smutter fra de blå partier. Det viser en ny analyse af valgkampens vælgervandringer, som professor Kasper Møller Hansen fra Københavns Universitet har lavet for Altinget. Radikale har hentet flest vælgere fra Socialdemokratiet, men endnu flere er samlet set hentet fra Liberal Alliance og Venstre.

# data[].attributes.headline
Forskerne har talt: Ja, det blev et klimavalg

# data[].attributes.subject
Forskerne har talt: Ja, det blev et klimavalg

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/politik/folketingsvalg/forskerne-har-talt-ja-det-blev-et-klimavalg

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/politik/folketingsvalg/roed-blok-kan-saerligt-takke-de-kvindelige-vaelgere-valgsejren

- Kun 41% af kvinder har stemt på blå blok ved dette valg, hvilket er markant mindre end det plejer at være.

- Det har også noget at gøre med, hvilke partier man oplever bedst varetager ens interesser. Mange kvinder arbejder i plejesektoren eller med børn, og der har rød blok i høj grad været ude og markere sig med, at de gerne vil have flere hænder i det offentlige, siger Martin Vinæs Larsen.