# data[].attributes.body
A karbonlábnyom megmutatja, hogy egy adott egység, például egy egyén, egy vállalat vagy akár egy termék milyen hatást gyakorol a környezetre, mennyi üvegházhatású gáz kibocsátásához járul hozzá egy adott időszak, vagy akár egész élete során. A karbonlábnyom mértékegysége a tonna szén-dioxid egyenérték. Minél nagyobb a karbonlábnyom, annál nagyobb a globális felmelegedéshez való hozzájárulásunk.
Az egyéni karbonlábnyom számítás során figyelembe kell venni szokásait például, hogy mennyi energiát fogyaszt a háztartásunk, milyen egyéb fogyasztási szokásaink vannak, hogyan fűtünk, mennyit járunk autóval, repülővel stb.
A karbonlábnyom gondos tervezéssel, életünk egyes területeinek újragondolásával jelentősen csökkenthető, kis változások, egy kicsit nagyobb odafigyelés esetén az életünk okozta környezetterhelés optimalizálható.

# data[].attributes.body
TK: 27/8

# data[].attributes.headline
Globális felmelegedés                Tegyél ellene!!!!!

# data[].attributes.subject
Globális felmelegedés                Tegyél ellene!!!!!

# data[].attributes.body
- Sétálj, biciklizz kocsi helyett!
- Keresd az újrahasznosított terméket!
- Takarékoskodj a pénzzel!
- Locsolj esővízzel!
- Válts megújulóra energiára!

Jázmin

# data[].attributes.headline
Fűtőérték: Azt a mennyiséget, ami megmutatja, hogy 1 kg anyag elégetésével mennyi energiához jutunk, fűtőértéknek nevezzük.  Leggyakrabban használt energiahordozóink fűtőértéke :  földgáz 33-35 MJ/m3, szén 8 MJ/kg, kőolaj 42-48 MJ/kg. 

# data[].attributes.subject
Fűtőérték: Azt a mennyiséget, ami megmutatja, hogy 1 kg anyag elégetésével mennyi energiához jutunk, fűtőértéknek nevezzük.  Leggyakrabban használt energiahordozóink fűtőértéke :  földgáz 33-35 MJ/m3, szén 8 MJ/kg, kőolaj 42-48 MJ/kg. 

# data[].attributes.body
Hazánkban hol találhatók szélerőművek:
Mosonszolnok, Mosonmagyaróvár, Bükkaranyos, Újrónafő, Szápár, Vép, Mezőtúr, Törökszentmiklós, Felsőzsolca, Csetény, Ostffyasszonyfa, Levél, Mosonszolnok, Kisigmánd.
Hova lehet építeni?
Olyan Helyekre lehet építeni ahol nagy a szél és sok hely van például egy nagy pusztára.
Milyen előnyei hátrányai vannak?
Előnyei: Környezetszennyezés nélkül lehet működtetni.
Sok áramot termel.
Hátrányai: Elveszi az élőhelyeket, termelőhelyeket.
Ha nincs szél akkor nem termel áramot.

# data[].attributes.headline
Az ökolábnyomom: 2,6. Orzságos átlag:3,7. Hegedűs Csaba Levente

# data[].attributes.subject
Az ökolábnyomom: 2,6. Orzságos átlag:3,7. Hegedűs Csaba Levente

# data[].attributes.headline
Az ipari üzemek, az erőművek és a mezőgazdaság környezetvédelme

# data[].attributes.subject
Az ipari üzemek, az erőművek és a mezőgazdaság környezetvédelme

# data[].attributes.body
A legtöbb szennyező anyag a fosszilis tüzelőanyagokat elégető erőművekből, ipari üzemekből mezőgazdaságból és közlekedésből származik. Környezetünk védelme érdekében a nagy szennyező anyag kibocsátók igyekeznek olyan technológiákat kifejleszteni és alkalmazni, melyek csökkentik a környezetszennyezés mértéket.
Ilyen berendezések lehetnek pl.:
-kéményekbe épített porleválasztók vagy szűrőberendezések  (ezek megakadályozzák, hogy a légszennyező anyagok a környezetünkbe kerüljenek)
-katalizátorok
(ez az üzemanyag elégetése során keletkező szennyező anyagok átalakítására szolgál)
Jázmin, Barbi, Böbe

# data[].attributes.headline
A közlekedési szokásaink megváltoztatásával sokat tehetünk az energiaatakarégosságért pl: kisebb távolságra ne használjunk autót.  Ezzel nem kárositjuk a környezetet. Ha autót szeretnénk használni, akkor, ha lehet választani,  elektromos autót használjunk. A benzines autók elő segitik az üvegházhatást. Jövőben sok elektromos busz lesz.  Az autók sok dugot okkoznak a közlekedésben. Dániában már a lakosság fele biciklivel jár. Problémák: Kevés és kicsi az útak az autk számára ezzért ki irtják az erdőket az útak miatt, ki fog fogyni a benzin, üvegházhatás, növekedése. Megelőzése: elektromos autó gyaloklás, biciklizés. 

# data[].attributes.subject
A közlekedési szokásaink megváltoztatásával sokat tehetünk az energiaatakarégosságért pl: kisebb távolságra ne használjunk autót.  Ezzel nem kárositjuk a környezetet. Ha autót szeretnénk használni, akkor, ha lehet választani,  elektromos autót használjunk. A benzines autók elő segitik az üvegházhatást. Jövőben sok elektromos busz lesz.  Az autók sok dugot okkoznak a közlekedésben. Dániában már a lakosság fele biciklivel jár. Problémák: Kevés és kicsi az útak az autk számára ezzért ki irtják az erdőket az útak miatt, ki fog fogyni a benzin, üvegházhatás, növekedése. Megelőzése: elektromos autó gyaloklás, biciklizés. 

# data[].attributes.body
A környezetben a benzin ugy jön ki a hatása, hogy a tengerbe kerül és az ott éllő állatok élőhelyét elveszi. Kamionok helyet az árukat vonaton szálittsuk..

# data[].attributes.headline
Energia takarékosság otthon, energia takarékos épületek

# data[].attributes.subject
Energia takarékosság otthon, energia takarékos épületek

# data[].attributes.body
Energiatakarékos életmóddal mi magunk is tehetünk a kisebb szennyezőanyag-kibocsátásért, környezetünk és egészségünk védelméért. Minél több áramot fogyasztunk ugyanis, annál több energiára van szükség, és annál jobban terheljük a környezetünket is. Figyeljünk oda, hogy minél kevesebb áramot fogyasszunk. Például ha nem nézzük a tévét akkor ne legyen bekapcsolva.

Energiatakarékos épületek

2012 óta az épületeket is, hasonlóan a háztartási gépekhez, energiaosztályokba soroljuk. A legenergiatakarékosabb épület „A” jelzést, míg a legkevésbé energiatakarékos „I” jelzést kap.Az épületek energiapazarlása ellen mi magunk is sokat tehetünk. Kívülről szigetelhetjük a házainkat vagy jobb energiahatékonyságú kazánt vagy bojlert vásárolhatunk.
Lili, Emília

# data[].attributes.headline
Milyen hatással vannak a környezetre a járművek?

# data[].attributes.subject
Milyen hatással vannak a környezetre a járművek?

# data[].attributes.body
A járművek sok füstöt bocsátanak ki, amelyet füstködnek nevezzük, másnéven szmog. A nem megújuló energiahordozók égetésével jelentős mennyiségű energia szabadul fel. Ugyanakkor jelentős mennyiségű égéstermék keletkezik. Ez a folyamat játszódik le a járművek motorjában, így az energiahordozó elégetése. A légszennyező anyagok szerepet játszanak a globális éghajlatváltozás kialakulásában. A csapadékkal a felszínre jutva szennyezik a talajt, károsítják a növényzetet és az ember által épített építményeket is. A légkörben a nagy mennyiségű felhalmozódott anyag a füstköd (szmog) amelynek súlyos egészségkárosító hatása van.

Laura, Edina, Maja

# data[].attributes.body
A nem megújuló energia források mint pl kőolaj,kőszén , földgáz csővezetékes szálítással szálítják.  A csővezetékes szállítás az egyetlen olyan gazdaságos módszer, mellyel nagy mennyiségben lehet olajat és földgázt szállítani a szárazföldön. A vasúttal szemben alacsonyabb az egységre eső költsége és nagyobb a kapacitása. A tenger alatt is lehet csővezetéket kiépíteni, de ez mind gazdaságilag, mind pedig műszakilag nagy igényeket támaszt, így a tengeren az olaj többségét olajtankerekkel szállítják. A csővezetéken történő áruszállítást olaj és gáz továbbítására használják, a termelő vagy előállító helyet kötik össze a felhasználó hellyel, a fogyasztóval vagy pedig egy másik közlekedési rendszerrel (pl. kikötőben történő továbbítás céljából). Itt nincs szükség járművekre, továbbá a szállítás folyamatos. Jelentős beruházásra van szükség, azonban a szállítási önköltség alacsony. A csővezetékben szállított áru mennyisége a termelőhely termelési kapacitásától, a csövek méretétől és a bennük áramló áru haladási sebességétől függ. A csővezetékek elsősorban a vasútaknak okoznak versenyt. Korszerű szállítóeszköz még igen nagy távolságokra is. Az építésére felhasznált vasmennyiség megközelíti ugyan az ilyen távú vasúthoz szükségeset, a fenntartási és üzemeltetési költség azonban csak töredéke a vasúténak. Nyersolaj csővezeték először 1865-ben készült, mégpedig fából. A XIX-XX. századforduló idején, a leghosszabb vezeték Baku - Batumi között létesült, 885 km hosszban.

Vezetékek szerkezete: Az olajvezetékek 30–120 cm közötti átmérőjű acél vagy műanyag csövekből vannak összeállítva.

Környezeti szempont: A környezet szempontjából nem jó mivel nagyon sok vas kell a fentartásához és ezért kéne törekedni a megújuló energia forrásokra.

A bányászat hatása
A külszíni bányászat drasztikusabb hatásai abban nyilvánulnak meg, hogy a növény- és állatvilág azon a területen eltűnik. A talajvíz elszívás miatt a talajvíz szintje csökken. Megjelennek a tájképileg idegen meddőhányók és a bányatavak.

A mélybányászat a talajvíz áramlásának megváltoztatása szempontjából nagyon káros. A talajstabilitás gyengül, rendkívül veszélyes berogyások jöhetnek létre. Ma már törvényben van a bányászat utáni rekultivációs kötelezettség. Ez azt jelenti, hogy a területet természetes állapotába kell visszaállítani: feltölteni, termőfölddel letakarni és pl. erdősíteni. (Ez a tevékenység azonban még mindig több problémát megoldatlanul hagy: új területről kell földet hozni, a meddőhányó megmarad, és majd csak idővel (évtizedek múlva) humifikálódik.)

A bányászat okozta környezeti károk megoldása a környezetszennyező energiahordozók (szén, olaj, gáz) bányászatának befejezése és a régi területek rekultivációja lesz.

# data[].attributes.headline
A megújuló energiaforrás környezeti hatásai.

# data[].attributes.subject
A megújuló energiaforrás környezeti hatásai.

# data[].attributes.body
A megújuló energiaforrások nagyon  környezetkímélők a fosszilis anyagokkal szemben. A megújuló energiaforrás nem bocsájt ki magából káros anyagokat. Például vegyük figyelembe a napelemeket, összeállítják a gyárban ami egy kicsi környezet szennyezéssel jár, utána viszont csak a nap energiájából állít elő energiát. Viszont a nagy mennyiségű napenergia előállítására felállított napelemek hatalmas területeket borítanak be, elvéve a helyet a természetes élőhelyektől és az élelmiszertermeléstől. Viszont a a helyszínek megépítése során ahol energiát állítanak elő káros anyagok kerülnek a környezetbe például szmog. Ilyen helyszínek: vízgát, napelemgyár, szélturbina stb. Élettartamuk végén ráadásul veszélyes hulladékot képeznek.

Attila, Gergő

# data[].attributes.body
Azt az anyagot, folyamatot, amelyekből megfelelő körülmények között energiát tudunk előállítani.
A Nap: Földünk legfontosabb energia forrása, nélküle nincs élet a Földön(növények fejlődése, emberek élete, föld felmelegítése). A folyamatosan felszabaduló energiát részben fény, részben pedig hő formájában sugározza a Földünkre.
Mit tart fent a Nap energiája?: víz körforgását, szélrendszerek működését.
Tehát a Nap energiáját hasznosítjuk szinte minden földi energiaforrás felhasználásával, közvetlenül vagy közvetve végső soron.

Megújuló energia források:
A megújuló energia források látszólag kifogyhatatlanok, erejük folyton megújul, ebből ered a nevük is.
pl.: -Napenergia (napelemek, napkollektorok)
- vízenergia (vízerőmű, vízmalom)
- szélenergia (szélturbina)

Geotermikus energiák :
Földfelszín alól nyerhető energia (feltörő hévizek, talaj mélyebb rétegeinek hője).

A megújuló és a geotermikus energiák az éghajlat változás miatt lévő küzdelem következtében egyre inkább előtérbe kerülnek, ugyanis nem bocsájtanak ki olyan anyagokat amelyek a légkör felmelegedését okozzák.

Tehát ezek az energia források nagyobb arányú alkalmazással hatékonyak az üvegház hatás ellen.

Lakhelyünkhöz közel már sok házon fellelhetünk napelemeket, ezen kívül hazánkban néhány helyen vízerőművek és szélerőművek is találhatóak.
Vízerőművek többek közt a Tiszán, a Körörsön, és a  Ráckevei (Soroksári)-Duna ágon találhatóak.
Szélerőműveket pedig főként Komárom és Mosonmagyaróváron találhatunk, de még megtalálhatóak több helyeken is pl.: Tési-fennsíkon, Csetény és Szápár térségében.

Mivel növelhetjük a megújuló energiaforrások használatát?
-több család telepít a házára napelemet
-több vízerőművet hoznak létre
-több szélturbinát építenek

Gigi, Panna

# data[].attributes.headline
Az energiaforrásaink egy részét a természetből nyerjük ki, majd hosszú és bonyolult folyamatok  révén erőművekben energiává alakítjuk. Azt a mennyiséget, ami megmutatja, hogy 1 kg anyag elégetésével mennyi energiához jutunk, ezt fűtőértéknek nevezzük.A kőolajt és a földgázt energiahordózóknak nevezzük.Ezek mennyisége a kitermelés előre haladtával csökken, vagyis egy idő után elfogynak és emberi mértékkel mérhető időn belül nem termelődnek újra.Ezt nevezzük nem megújuló energiaforrásnak más néven fosszilis energiaforrásoknak.Ez növényi és állati maradványok bomlásából jön létre.A nem megújuló energiaforrások közé tartozik az uránérc is, az atomenergia energiahordozó anyaga.A nem megújuló energiaforrásokat általában a Föld mélyéről, a bányászat útján hozzuk a felszínre.Nem minden ország gazdag energiahordozókból. Ezért csökentsük a nem megújuló energiaforrások használatát: szennyezi a környezetet, korlátozott mennyiségű, kitermelése nem környezetbarát. Nem megújuló energiaforrások: atomenergia, hőenergia, stb...

# data[].attributes.subject
Az energiaforrásaink egy részét a természetből nyerjük ki, majd hosszú és bonyolult folyamatok  révén erőművekben energiává alakítjuk. Azt a mennyiséget, ami megmutatja, hogy 1 kg anyag elégetésével mennyi energiához jutunk, ezt fűtőértéknek nevezzük.A kőolajt és a földgázt energiahordózóknak nevezzük.Ezek mennyisége a kitermelés előre haladtával csökken, vagyis egy idő után elfogynak és emberi mértékkel mérhető időn belül nem termelődnek újra.Ezt nevezzük nem megújuló energiaforrásnak más néven fosszilis energiaforrásoknak.Ez növényi és állati maradványok bomlásából jön létre.A nem megújuló energiaforrások közé tartozik az uránérc is, az atomenergia energiahordozó anyaga.A nem megújuló energiaforrásokat általában a Föld mélyéről, a bányászat útján hozzuk a felszínre.Nem minden ország gazdag energiahordozókból. Ezért csökentsük a nem megújuló energiaforrások használatát: szennyezi a környezetet, korlátozott mennyiségű, kitermelése nem környezetbarát. Nem megújuló energiaforrások: atomenergia, hőenergia, stb...

# data[].attributes.headline
Mi az összefüggés a táplálkozás és a mozgás között?

# data[].attributes.subject
Mi az összefüggés a táplálkozás és a mozgás között?

# data[].attributes.body
Táplálkozás:

Az élelmiszerek tápértéke magába foglalja az élelmiszer energiát adó anyagainak, valamint a szervezet egészséges működéséhez szükséges vitaminok, növényi rostok és ásványi anyagok mennyiségét.

Mozgás:

Ha valaki huzamosabb ideig nem, vagy csak nagyon keveset eszik, legyengül és nem lesz ereje mozogni.

# data[].attributes.headline
Az energiára az élet minden terén szükség van! A mozgáshoz az embereknek energia kell. Ezt az energiát a táplálkozással szerezzük meg. A járművek a benzinkúton, tankolással, vagy, ha elektromos-ról van szó: töltéssel működnek. A háztartásunkban is szükség van energiára. Az energiának két csoportja van: megújuló és nem megújuló. Megújuló energia: napenergia, vízenergia, szélenergia. Nem megújuló energia: atomenergia, hőenergia. Kérdés1: A mindennapi szóhasználatból azonban sejthetjük, hogy valamiféle változásra, aktivitásra utal. Kérdés2: A legrégebbi időkben a hajókat a víz és a szél energiájával hozták mozgásba.Később, az ókori gályákon vagy a lóvontatású szekereken, emberek és állatok energiáját vették igénybe.Az első géppel hajtott járművek a 18. században jelentek meg. Ezek először gőzt használtak energiaforrásként (gőzhajó, gőzmozdony), amelyet a fa és a szén elégetéséből nyertek. A 19. század végén feltalálták a belső égésű motort, ahol már benzin vagy dízelolaj volt az energiaforrás.Napjainkban egyre inkább terjednek az elektromos hajtású járművek.

# data[].attributes.subject
Az energiára az élet minden terén szükség van! A mozgáshoz az embereknek energia kell. Ezt az energiát a táplálkozással szerezzük meg. A járművek a benzinkúton, tankolással, vagy, ha elektromos-ról van szó: töltéssel működnek. A háztartásunkban is szükség van energiára. Az energiának két csoportja van: megújuló és nem megújuló. Megújuló energia: napenergia, vízenergia, szélenergia. Nem megújuló energia: atomenergia, hőenergia. Kérdés1: A mindennapi szóhasználatból azonban sejthetjük, hogy valamiféle változásra, aktivitásra utal. Kérdés2: A legrégebbi időkben a hajókat a víz és a szél energiájával hozták mozgásba.Később, az ókori gályákon vagy a lóvontatású szekereken, emberek és állatok energiáját vették igénybe.Az első géppel hajtott járművek a 18. században jelentek meg. Ezek először gőzt használtak energiaforrásként (gőzhajó, gőzmozdony), amelyet a fa és a szén elégetéséből nyertek. A 19. század végén feltalálták a belső égésű motort, ahol már benzin vagy dízelolaj volt az energiaforrás.Napjainkban egyre inkább terjednek az elektromos hajtású járművek.

# data[].attributes.body
Energiának nevezzük az anyagoknak azt a képességét,amellyel más anyagokon változást tudnak létrehozni valamilyen kölcsönhatás révén.