# data[].attributes.body
Fattig 80'erne - Poul Schlüter og hans 4-kløver regering. Gjorde et eller andet + noget med kartoffelbeskæring

# data[].attributes.body
Kanslergadeforliget: Systematisering af den hidtil lovgivning, ekstra love der giver alle borger ret til sociale ydelser. Man blev nu ikke brandemærket pga. man fik social hjælp. Der sker en demokratisering som indebære at kvinde får stemmeret i 1915, og fattige får stemmeret. Alle borgere skal nu have samme rettigheder også selver man er en belastning for samfundet. I 30'erne begynder der at komme trudsler som Nazimen og kommunismen. Efterkrigs tiden blev kaldt for velfærdsstatens guldalder. Nu har alle ret til en folkepension, hvilket gør at folk med større glæde betaler deres skat. Der kommer højkonjunktur og det danske samfund trives. Og de sociale systemer får en massiv ekspansion. 1976 Bistandsloven

# data[].attributes.headline
Anden Verdenskrig blev et vendepunkt i velfærdsstatens udvikling.

# data[].attributes.subject
Anden Verdenskrig blev et vendepunkt i velfærdsstatens udvikling.

# data[].attributes.headline
Den socialdemokratisk-radikale regering indgik i januar 1933 en politisk aftale med Venstre - det såkaldte Kanslergadeforlig.

# data[].attributes.subject
Den socialdemokratisk-radikale regering indgik i januar 1933 en politisk aftale med Venstre - det såkaldte Kanslergadeforlig.

# data[].attributes.body
Med forliget fik man forhindret en truende storkonflikt på arbejdsmarkedet, og landbruget fik en række økonomiske lettelser.

# data[].attributes.headline
Mange borgeligere politkere havde en opfattelse af, at offentlig forøgelse kunne virke hæmmende for folks lyst til at arbejde og spare op. Steinckes grundtanke var, at retsprincippet ville styrke den sociale klients selvfølelse og retssikkerhed.

# data[].attributes.subject
Mange borgeligere politkere havde en opfattelse af, at offentlig forøgelse kunne virke hæmmende for folks lyst til at arbejde og spare op. Steinckes grundtanke var, at retsprincippet ville styrke den sociale klients selvfølelse og retssikkerhed.

# data[].attributes.headline
August 1914 vedtog rigsdagen en række love, der gjord e det muligt at regulere det økonomiske liv i et omfang, der hidtil var uset. Det blev et varsel om en mere aktivt indgribende statsmagt.

# data[].attributes.subject
August 1914 vedtog rigsdagen en række love, der gjord e det muligt at regulere det økonomiske liv i et omfang, der hidtil var uset. Det blev et varsel om en mere aktivt indgribende statsmagt.

# data[].attributes.body
"Man skal yde for at kunne nyde"

# data[].attributes.body
Modtager af fattighjælp mistede stemmeretten og retten til at gifte sig eller flytte rundt i landet.

# data[].attributes.body
Fra 'arbejderspørgsmålet' i slutningen af 1800-tallet til vores dages debat om globaliseringens udfordringer

# data[].attributes.body
1920-1930: stigende frustration i arbejdsklassen styrker den danske socialisme

# data[].attributes.body
Socialismen tager over da Danmark ikke længere er er hovedsageligt landbrugssamfund

# data[].attributes.body
Magtskifte periode fra venstre til socialdemokratiet

# data[].attributes.body
Økonomisk krise i 1930

# data[].attributes.body
1929: børskrakket. Arbejdsløshed steg i Danmark.

# data[].attributes.body
Sikkerhedsnet til de arbejdsløse

# data[].attributes.body
Skatter på øl var starten af den danske velfærdsstat

# data[].attributes.body
Den danske model (lockout) indført i slut-1800

# data[].attributes.body
1890 - sygekasse

# data[].attributes.headline
1891 reform, støtte til de ældre i samfundet 

# data[].attributes.subject
1891 reform, støtte til de ældre i samfundet 

# data[].attributes.body
Danskerne ser velfærd som et medfølge

# data[].attributes.body
125 år gammel

# data[].attributes.body
slut 19. århundred - ældre over 60 kan få økonomisk støtte pga. det ikke var selvforskyldt at blive gammelt. Skat fra øl betalte støtten til de gamle. Der blev oprettet sygekasse som senere også skulle få statslig støtte. 1907 blev der oprettet arbejdsløshedreform der skulle hjælpe dem uden indtægt, dog inden for et fagforenings system. Arbejder klassen havde vokset sig i overtal, og regeringen var bange for protester. Start 20. århundred bliver den danske model oprettet, hvor arbejdsskiver og arbejdere selv forhandler sig til en overenskomst. Kraket i wall street skabte stor arbejdsløshed i Danmark.