# data[].attributes.body
Man kunne gøre brug af genteknologi, for at overfører de tørketolerante karakterer fra oleander til hvede.

# data[].attributes.body
Hvede: forholdvist tyndt blad, med stomata både på oversiden og undersiden.
pga. plantens tykkelse udgør phloem og xylem en stor overflade,  så der er kort til stomata, og en hurtig transpiration.

Nerie: Tykt (tykt epidermis, dermis) blad med tykt hydrofobt, lysreflekterende vokslag på ydersiden.
Stomata sidder kun på undersiden, inde i en stomatal krypt beskyttet af trichomer, så lys, varme og vind, ikke øger transpirationen.

B.
1: stomata på undersiden i krypter med hår

2: tykkere epidermis og dermis i blade.

3: C4 eller CAM fotosyntese

# data[].attributes.body
3.a)
Nerie planten har kun stomata på undersiden og disse ligger gemt i en stomatal krypt med hår ved indgangen til krypten. Alle disse ting gør at planten påvirkes mindre af det ydre miljø og kan begrænse transpirationen. Hvede planten har stomata helt ude ved randen både på over og underside, så taber derfor mere vand ved transpiration.
Desuden ser det ud til at xylem hos nerie har en mindre diameter end hos hvede, og kapilær krafterne er derfor større hos nerie, og den kan trække mere vand op.
3.b)
Fokus på at forædle C4 planter til endnu bedre foder planter på vores egne.
- Evt finde C4 græsarter som kan forædles til nye afgrøder.
Forædle stomata ned på undersiden af bladene (gerne i en krypt).
Forædle xylem smallere.

# data[].attributes.body
a) Hvede har store Xylem og Phloem og Nerie har små Xylem og Phloem

Hvede har stomata på begge sider hvor Nerie har én stomata på en side samt en stomatal krypt

Epidermis er tykkere på Nerie end på Hvede

Nerie har et tydeligt vokslag

b) CAM fotosyntese

Stomata kun på undersiden

Vokslag

# data[].attributes.body
- Dybere rødder (nå vand langt nede)
- Tykkere, lyst vokslag (holde på vand, reflektere lys)
- Forske mere i C4 planter

# data[].attributes.body
a) Nerie har stomata krypt, som skaber fugtigt miljø.
Vokslag reflekterer sollyset tilbage. Nerie mistænkes for at være CAM-plante.
b) C4/CAM-egenskaber, bedre til at holde på vandet, optage bl.a. jern og mangan på oxidform.
Fremtidens planter vil have et tykkere vokslag og længere rødder.

# data[].attributes.body
Trichomerene forhindrer vind i at fragte vannmolekyler væk, således at luftfugtigheden umiddelbart udenfor stomata holdes relativt høj.

# data[].attributes.body
a) Anatomiske forskelle på Nerie og hvede:

Nerie har stomata i krybter og kun på undersiden, hvilket mindsker fordampning, hvor hvede derimod har stomata på både undersiden og overfladen.

Trichomer på Nerie mindsker fordampning, og samler måske også vand f.eks. som dug?

b) stomata på undersiden og i krybter. Udvikling af C4 eller CAM.
Eller udvikle en blad/planteform med mindre overflade (der dog giver mindre fotosyntese)
Udvikle plante med længere planterødder.
Dyrk flerårige planter der udvikler længere rødder.
Dyrk majs og hirse.

Måske kan succulenter med vokslag være lækkert?

# data[].attributes.body
Krydsning med en afgrøde med vokslag.

Få fjernet stomata på oversiden af bladet.

# data[].attributes.body
Vokslag på nerie, reflekterer noget af sollyset, der nedsætter fotosyntesen, og derved foregår transpirationen langsommere.

# data[].attributes.body
Trichomer kan evt. holde på noget vand ved nerien.

# data[].attributes.body
Idet nerie er tilpasset et tørt middelhavsklima, kan det være den er en C4 plante.

# data[].attributes.body
Nerie har et tykt vokslag, som reflekterer indstråling og forhindrer noget transpiration

# data[].attributes.body
Er smallere i nerie, hvilket kan styrke kapillærkræfter. Det kan være tegn på at planten er tilpasset lidt vand.

# data[].attributes.body
Nerie har stomata på undersiden, mens hveden har på under- og oversiden. Vind vil derfor fjerne mere vand fra hveden (vinden påvirker).