# data[].attributes.body
I hele verden er der ca. 600 millioner geder.
Hvis man rejser til Spanien, Italien eller Tyrkiet,
så vil man se geder alle steder.

Geden kan leve i meget tørre områder.
Den kan endda klare sig i ørkenen.
Her trives andre hus-dyr ikke.

Og fra geden får vi både mælk, kød og skind.
Så geden er et af de bedste hus-dyr i de dele af verden,
hvor det er meget tørt.

I Danmark er der omkring 7000 geder.
Og det er ikke særlig meget.
Vi har nemlig flere millioner grise og køer.

Men mange steder har vi geder som kæle-dyr.
De er nemlig lette at passe.
Og så fylder de ikke så meget som grise og køer.

# data[].attributes.body
Koen er et hovdyr ligesom blandt andet heste, svin, hjorte, elefanter og næsehorn. Hovdyrene går som regel på tæerne, og de kaldes også for tågængere. I modsætning til for eksempel hesten, som kun går på én tå, så går koen på to tæer. Det kan man se, ved at koen har klove, mens hesten har en hov.

# data[].attributes.body
1. Vommen er den største mave. Koen gylper foder op fra vommen, når den tygger drøv. I vommen lever bakterier, som opløser foderet. Bakterierne sørger for, at koen kan fordøje foder som græs og hø. Dyr og mennesker med kun én mave kan ikke fordøje græs og hø.
2. Netmaven sorterer foderet fra vommen. Det er kun det findelte foder, der kan flyde videre til næste mave.
3. Bladmaven optager fedtstoffer, vand og salte fra foderet.
4. Løben minder om vores mave. Her er der saltsyre, som slår bakterier og svampe ihjel. Foderet er nu helt opløst, og tarmen kan bruge næringsstofferne.

# data[].attributes.body
(Bea mille lærke) høns er hårdføre og produktive husdyr som holdes overalt i verden. Høns menes at være domesticeret primat fra røde junglehøns so bor sydøst asiatiske jungler. De 3 arter af junglehøns har formodentlig også været indblandet. Hønsene benævnes forskelligt efter alder og køn. Høns er en flertalsform der dækker alle aldre og køn. Hunnerne kaldes høner hannerne kaldes haner ungerne kaldes kyllinger høner der ruger kaldes skrughøner, høner der passer en kylling flok kaldes hønemørde eller kyllingefører. Kapuner er kastreret haner. Unge dyr kaldes Ung høns, hønikker , hanekyllinger, m.m.

Hønseracer
Der er gennem tiden fremavlet mange forskellige racer af høns til forskellige former. Vægten på de forskellige racer vejere fra 500 gram til 7 kilo (for hanen). Man opdeler racens i 5 grupper: urdværge, forværgede racer, lette racer, mellem svære racer og svære racer.

# data[].attributes.body
1. Vommen er den største mave. Koen gylper foder op fra vommen, når den tygger drøv. I vommen lever bakterier, som opløser foderet. Bakterierne sørger for, at koen kan fordøje foder som græs og hø. Dyr og mennesker med kun én mave kan ikke fordøje græs og hø.
2. Netmaven sorterer foderet fra vommen. Det er kun det findelte foder, der kan flyde videre til næste mave.
3. Bladmaven optager fedtstoffer, vand og salte fra foderet.
4. Løben minder om vores mave. Her er der saltsyre, som slår bakterier og svampe ihjel. Foderet er nu helt opløst, og tarmen kan bruge næringsstofferne.

# data[].attributes.body
Næsten alt på koen kan bruges. Vi drikker dens mælk,  og vi spiser dens  kød.  Koens hud bliver til fint læder. Derfor er koen et vigtigt husdyr.                   KOEN BLIVER MALKET                                                                                       koen har et yver med fire patter. Vi kan malke mælk ud af patterne. Det kan ske med hænderne eller med en malke-maskine. Koen kan lave meget mælk. En god ko kan lave 20 liter mælk om dagen. Det svare til 7000 liter om året                                                                                                          KOENS KROP         Hvis vi sammenligner koens ben med vores ben, er koen lidt sær den går nemlig på tæer. Hælen sidder oppe på benet , og knæet sidder næsten inde ved kroppen. Koen har to,, som kaldes klove

# data[].attributes.body
Koen spiser grass og  græsset gå ned i net maven og kallun er der vor alt rester kommer og bliver til lort og kommer ud af numsen og koen har 4 maver siger man og nå den spiser græss bliver det til mælk græsset kommer op i munden og så tykker koen på det igen og igen og igen og tarmen gå hele vejen ud til numsen og der er noget der heder en bladmave som jeg ikke ved meget om

# data[].attributes.body
(Bea Mille Lærke) Man kalder fåret for et tamfår.  Fåret er et drøvtyggende patte dyr. Et ungt hun får, der endnu ikke har fået et lam kaldes gimmerlam. En bede er en kastreret vædder.
Fåret blev som et af de første dyr tæmmet for mindst 5000, måske 11.000 år siden med en bemærkelsesværdig evne til tilpasning hår fårene fulgt menneskene over alt. Der findes 1,1-1,2 mia. Får i verden. En stor andel af disse befinder sig i Australien, New Zealand , Storbritannien og Argentina.
I Danmark var der omkring år 1900 ca. 1mio. Får. siden er antallet faldet jævnt . I 2010 er var der omkring 100.000 moderfår i danmark

# data[].attributes.body
En hest har fire hove, mule og fire ben. Får mange mange år siden trænede  mensket hestene og siden vi brugt heste som transportmiddel. I gamle dage lastede man hø og andre ting fra købmanden til  dunde. I Danmark findes i dag omkring 170.000 heste,der mest anvendes som sports og hobbydyr.