# data[].attributes.headline
דוגמא לשיעור שהועבר בכיתה 

# data[].attributes.subject
דוגמא לשיעור שהועבר בכיתה 

# data[].attributes.headline
חמש הפעילויות המסתמכות על הלמידה בקורס עם צירופי משפטים מהמאמר של יורם הרפז

# data[].attributes.subject
חמש הפעילויות המסתמכות על הלמידה בקורס עם צירופי משפטים מהמאמר של יורם הרפז

# data[].attributes.attachment_link.title
ענת-פעילויות לתלמיד (2)1.doc

# data[].attributes.attachment_link.title
פדגוגיה דינאמית ואומנויות טבריה שנה ב (1).doc

# data[].attributes.attachment_link.title
אינו יודע לשאול.jpg

# data[].attributes.headline
קטע מהגדה על ארבעת הבנים

# data[].attributes.subject
קטע מהגדה על ארבעת הבנים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
התלמיד הנבוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לאחר הפוסט הדיכאוני האחרון (והיה אפילו מי שכינה אותו "פוסט טראומתי") נחזור לענייני דיומא החגיגיים. בקרוב נתקבץ עלי מצה ומרור לקריאת ההגדה - טקסט דתי מובהק, אך "קדושתה" די מרתקת בעיקר בגלל ההסטוריה של התהוותה. ההגדה מכילה פשוט הכול. בין הקטעים המסורתיים יותר אפשר למצוא פרקי תהילים (הלל בגדלים S,M,L,XL לבחירתך, רוצה תוספת צ'יפס לאוכלי קטניות?) ומדרשים (הערת אגב: עולם המדרשים הוא עולם נפלא כיוון שהוא שימש כ"ארגז חול" לכל מיני רעיונות ואסכולות שונות שהיו בראשית התפתחותן או כבר בהתפתחות מתקדמת. באוסף המדרשים אפשר למצוא כמעט כל רעיון שעולה על הדעת). מן הצד הפחות מסורתי נמצא שעשועים מתמטיים (עברה - אחד, זעם - שתיים, מה לקח הילד? לשים לכם משלחת מלאכי רעים בקנקן?) ופיוטי שרשרת (וואלה, פתאום כולם יודעים ארמית).

שמעתי פעם דעה שסוברת שמבט עוד יותר עמוק לתוך ההגדה יגלה לנו שיש שם גם תכנים שממש לא קשורים לפסח, כמו לדוגמא הסיפור על רבי עקיבא וחביריו בבני ברק. הסיפור הזה, כך לפי הקונספירציה שטרם איששתי, מדבר דווקא על מרד בר כוכבא, כש"הגיע זמן קריאת שמע של שחרית" הוא סוג של "צבע אדום, הרומאים באים".

אבל לפני שכל ההאלו-בולו מתחיל, עוד לפני שהדוד מספר את הבדיחה על הביצים הקשות, צריך לתהות על הקשר בין ההגדה לבין ליל הסדר.

פסטיגל יש גם בפסח

המצווה של ליל הסדר היא "והגדת לבנך" - לספר לבן את הסיפור. אבל איך עושים? מה כדאי? איך לעניין אותם? אז זאת בעצם המטרה הראשית של ההגדה - היא נחלצת לעזרת האבא (והאמא, אגב, לא פחות) בהסברת חג הפסח וסיפור יציאת מצרים (דיכוי? אנחנו?). ההגדה היא, איפוא, מתווה והמלצה מה לעשות כדי שהסדר יעבור בשלום. כלל מספר 1 - ביזאר. ליטול ידיים ואז לבצע על כרפס במקום על לחם (וגם לדבר אחר כך במקום לעשות "ממממ...", רחמנא ליצלן!!!). לשפוך יין? להכות את הבעל עם פטרוזיליה? הכול הולך. המטרה היא שהילדים ישאלו שאלות: למה עשית את זה? מה קורה פה? השתגעתם? יותר שאלות, כך יותר טוב. מטרת הסדר היא לא דקלום מההגדה, אלא שיח, דו-קרב של שאלות ותשובות בנושא יציאת מצרים בין האבא לבן, חידוד ושינון הנושא מתוך פולמוס אמיתי. היום קצת איבדנו את זה, כיוון שגם המנהגים המוזרים שמלכתחילה היו מכוונים להיות כאלו, השתרשו והיום זה נראה לנו די רגיל, אנחנו רגילים לאותו סדר כל סדר.

4 בריבוע

כפי שהסברנו, ההגדה היא טקסט עזר לאבא. הסיפור, לפחות בתיאוריה, הסדר צריך לבוא בצורה שוטפת וזורמת של שיחה בעוד שההגדה מסייעת לאבא. די בהתחלה ההגדה מציגה בפנינו את ארבע סנריואים אפשריים בהם ניתקל בבואנו לערוך את הסדר עם הילדים. בתורה מצויים 4 מקרים בהם ילד שואל את אביו שאלה ואביו עונה לו תשובה (או לפחות אחד מהם). זה מה שקרוי בלשון ההגדה: "כנגד ארבעה בנים דברה תורה".

חכם: Mr Know-All

הסוג הראשון שאבא עלול להיתקל בו הוא הבן החכם. הבן חכם הוא בעצם חכמולוג. הוא למד בחיידר או בבית הספר הכול על פסח, הוא יכול להראות לך באטלס מאיפה הלכו בני ישראל ולאן, הוא יודע כל שלב צפוי בסדר, הוא היה בקורס לאפיית מצות, ובד"כ הוא גם קורא את הקטע המתאים לו. קיצר, אתה לא יכול לחדש לו כלום על פסח, ככה שהוא מגיע לסדר באווירת שיעמום והתנשאות. הפתרון שמציע בעל ההגדה הוא "אף אתה אמור לו כהלכות הפסח, אין מפטירין אחר הפסח אפיקומן". "אין מפטירין" זהו החלק הסוגר את מסכת פסחים. כלומר, הוא חושב שהוא יודע הכול? יאללה, תכסח אותו. כנס איתו ברבאק ללימוד הלכות פסח, הכול: מהגעלת כלים ועד קורבן פסח. הוא כבר יכרע אל מול "הפירוק" המיועד לו ויבין שהוא לא יודע הכול. פתרון ראש בראש ישבור לו את הגאווה והוא יראה שגם אתה יודע משהו, ואולי יסכים להקשיב.

רשע: קשה להשגה

הבן הרשע הוא תעלומה. הוא מגיע לסדר, אבל נראה שהוא רק רוצה לעשות צחוקים או להקניט. למרות שיש ספק עד כמה "המנהגים הפאגניים האלו" מעניינים אותו, הוא בכל זאת בחר להגיע, אולי בגלל המשפחה. הוא מתמרמר ואומר: "מה העבודה הזאת לכם?" מה זאת כל השטויות שאתם עושים? בשביל מה? התשובה, כמו לבן החכם, היא באותו מטבע. הוא עוקץ, אז עוקצים חזרה: "אף אתה הקהה את שיניו ואמור לו בעבור זה עשה ה' לי בצאתי ממצרים, לי ולא לו". אף אחד לא הכריח אותך להיות פה. אתה רוצה ללכת - בבקשה, הדלת פתוחה. זה עסק שלנו, ולא שלך. המשחק של "קשה להשגה" צריך לתפוס את הבן הרשע ולעורר בו שאלות כמו "מה זאת אומרת לא עסק שלי? תן לי תשובה אמיתית! אני רוצה להתווכח!". לכל הפחות זה יגרום לו להישאר ולהתעניין, ומי יודע, בפסח קורים ניסים.

תם: עולה חדש בבית חב"ד

התם הוא הדוגמא הקלאסית. האמא הלבישה את הילד לבן והוא מגיע לסדר אצל הסבתא ורואה את סבא עורך את הסדר. או לחילופין, עולה חדש שלא ראה סדר מימיו רואה לראשונה סדר. הוא לא מבין כל כך מה קורה ולמה עושים כל דבר. הוא שואל "מה זאת?". התשובה היא פשוטה: "בחוזק יד הוציאנו ה' ממצרים מבית עבדים". הסיבה היא: זכר ליציאת מצרים, לא יותר ולא פחות. עושים את הכול כדי לזכור את אותו אירוע. זהו המקרה הקל ביותר שהאבא צריך להתמודד איתו.

הערת אגב: שימו לב שבין שאלת התם לשאלת הרשע מפרידות רק שתי מילים. ללמדך שלפעמים הִתַּמְּמוּת גובלת ברשעות (למה להקטין ראש ולשחק אותה טמבל? אתה יודע שמה שאתה עושה זה בעייתי...)

שאינו יודע לשאול: לירות לכל הכיוונים

הבן הרביעי הוא אגוז קשה לפיצוח. הוא לא מדבר, הוא לא יודע מה לשאול, אין לו טענות, הוא יושב ושותק ונותן לאבא לנהל את הסדר. מה עושים איתו כדי לעניין אותו? ההגדה אומרת: "את פתח לו". זה יכול להתפרש כ"תפתח לו את הראש לרעיונות" או כ"תפתח את הסיפור, תתחיל לספר עד שיהיו לו שאלות". ובשלב הזה, שאין לאבא מה להגיד כי לא שאלו אותו כלום, בעל ההגדה מתחיל במתכונת המומלצת לבן שלא יודע לשאול, שזה בעצם שאר ההגדה, העיקר שנקלע למשהו.

הגדה מערבית

יש קטעים מחייבים בליל הסדר (אמירת "פסח, מצה ומרור", אכילת אפיקומן). אך רבים מקטעי ההגדה הם רשות בכדי לנסות לעורר את הבנים המנומנמים. לענות להם על השאלות שמתעוררות, לנסות לחדש כל שנה בגימיקים חדשים, הייתי אומר שזה כמעט בגדר מצווה מדאורייתא. סדר דינאמי זה העתיד וגם העבר. ("הרי אני כבן שבעים שנה...").

אז מה אנחנו היום? איזה בן הוא הבן הממוצע? קשה לי לנסות לענות על זה. במיוחד שמעטים הסדרים שהייתי בהם שהאבא מודע לחובותו באותו ערב. פסח היום נושא דווקא אווירה גלותית של הבית של סבא, ההגדות שהגיעו ממרוקו או פולין, שמירה על הגחלת. אבל אני יותר מבטוח שאם הנכד קצת יגלה חוצפה וישאל "סבא, איך ניצלת מהנאצים?" או "טאטע, פארבוס מויישה רבינו לא מופיע בהגדה?" ראש הסדר ישמח להגיד לו משהו, לספר לו את סיפור יציאת מצרים האישי, ולחבר את החורף לאביב הנעורים.

בליל הסדר אנו ניסב על כיסאות נוחים כבני מלכים וניזכר עד כמה רע היה לנו. מעניין שמונטי פייתון עשו דבר דומה...

# data[].attributes.attachment_link.title
ארבעה בנים - אז מה הם באמת אומרים?

# data[].attributes.attachment_link.description
ארבעה בנים - אז מה הם באמת אומרים? לאחר הפוסט הדיכאוני האחרון (והיה אפילו מי שכינה אותו "פוסט טראומתי") נחזור לענייני דיומא החגיגיים. בקרוב נתקבץ עלי מצה ומרור לקריאת ההגדה - טקסט דתי מובהק, אך "קדושתה" די מרתקת בעיקר בגלל ההסטוריה של התהוותה. ההגדה מכילה פשוט הכול.

# data[].attributes.headline
המצאות ישראליות חכמות 

# data[].attributes.subject
המצאות ישראליות חכמות 

# data[].attributes.attachment_link.title
המצאות ישראליות ששינו את העולם! (גאווה ישראלית)

# data[].attributes.attachment_link.description
בסרטון הזה אסקור 5 המצאות טכנולוגיות שהשפיעו על האנושות כולה ופותחו בישראל! הערוץ השני שלי! bit.ly/PlayXNew קניית משחקים בזול! www.g2a.com/r/treyx ◄השתמשו בקוד TreyX לקבלת 3% החזר! מדינת ישראל היא לא מדינה ותיקה במיוחד בעולם, אבל ב70 שנים הספקנו לעשות דברים שגם מדינות שקיימות כבר מאות שנים לא עשו, בסרטון הזה אספתי לכם את 5 ההמצאות שהשפיעו הכי הרבה על האנושות, ופותחו ממש כאן בישראל.

# data[].attributes.headline
פרסי נובל ישראליים

# data[].attributes.subject
פרסי נובל ישראליים

# data[].attributes.attachment_link.title
ישראלים זוכי פרס נובל - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
משנת 1966 ואילך חולקו שבעה לשנים עשר אזרחים ישראלים: פרס נובל לספרות בשנת 1966, שני פרסי נובל לשלום בשנים 1978-1994 וארבעה פרסי נובל לכימיה בשנים 2004-2013. בנוסף חולקו לארבעה אזרחים שמחציתם ישראלים שני פרסי בנק שוודיה לכלכלה לזכרו של אלפרד נובל, שאינם חלק ממורשתו של אלפרד נובל, בשנים 2002 ו-2005.

# data[].attributes.headline
ארבעת הבנים בהגדה באומנות 

# data[].attributes.subject
ארבעת הבנים בהגדה באומנות 

# data[].attributes.headline
יצירה לפסח על ארבעת הבנים 

# data[].attributes.subject
יצירה לפסח על ארבעת הבנים 

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יצירה ארבעת הבנים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ישלה - רעיונות מה לעשות עם ילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
יצירה לפסח - הכנת ארבעת הבנים מההגדה

# data[].attributes.attachment_link.description
לרעיונות יצירה לקראת ליל הסדר בפסח הכנסו http://www.yeshla.co.il/node/1/results/taxonomy%3A21.100%2C19 סרטון בו סיגל דינר גור מדגימה כיצד ניתן להכין מכוסות קלקר ומקלות ארטיק את ארבעת הבנים רשע, חכם, תם ושאינו יודע לשאול

# data[].attributes.headline
ארבעת הבנים באומנות 

# data[].attributes.subject
ארבעת הבנים באומנות 

# data[].attributes.headline
שיר על ארבעת הבנים בהגדה 

# data[].attributes.subject
שיר על ארבעת הבנים בהגדה 

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
מוזיקה ישראלית

# data[].attributes.attachment_link.title
נעמי שמר ארבעה אחים

# data[].attributes.attachment_link.description
נעמי שמר "ארבעה אחים" מתוך האלבום "נעמי שמר שרה" מילים: נעמי שמר לחן: נעמי שמר מעבד: יצחק גרציאני

# data[].attributes.headline
סרט על ארבעת הבנים בהגדה 

# data[].attributes.subject
סרט על ארבעת הבנים בהגדה 

# data[].attributes.attachment_link.title
ארבעת האחים - גרסת מיקמק

# data[].attributes.attachment_link.description
אז זה לכבוד פסח (: *לא להעתיק גם עם קרדיט!* היו לי קצת טעויות אבל לא נורא (: תהנו ♥