# data[].attributes.body
Va ser un metge, periodista i polític francès que va aconseguir el càrrec de primer ministre i cap de govern

# data[].attributes.body
Georges Benjamin Clemenceau va ser un metge, periodista i polític francès que va aconseguir el càrrec de primer ministre i cap de govern durant el règim de la Tercera República Francesa.

# data[].attributes.body
Va ser un mariscal francès i comandant en cap dels exèrcits Aliats durant la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Va ser un general alemany, Va ocupar els càrrecs de ministre de la Guerra de Prússia i cap de l'Estat Major de l'Exèrcit germànic durant els dos primers anys de la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Va ser un polític alemany que va servir com a canceller de l'Imperi alemany des de 1909 a 1917, durant els anys inicials de la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Va ser un militar alemany molt important. Li va posar nom al pla Schlieffen.

# data[].attributes.body
Va ser Primer ministre italià des de 1917 fins a 1919.

# data[].attributes.body
Va ser un general alemany durant la Primera Guerra Mundial, vencedor de la batalla de Lieja i la batalla de Tannenberg, totes dues el 1914.

# data[].attributes.body
Va ser un militar francès. Comandant en Cap de l'Exèrcit Francès de la Primera Guerra Mundial, durant els anys 1914 i 1916.

# data[].attributes.body
Va ser l'últim sultà de l'Imperi Otomà de la dinastia d'Osman, iniciada el 1150.

# data[].attributes.body
Va ser un mariscal francès i comandant en cap dels exèrcits Aliats durant la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Va ser un pilot de caces alemany durant la Primera Guerra Mundial. És considerat l'as d'asos de la guerra perquè va aconseguir enderrocar vuitanta aeroplans enemics.

# data[].attributes.body
Va ser un destacat militar de l'Imperi Britànic durant la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Durant la Primera Guerra Mundial, va combatre al comandament del 3.er Exèrcit britànic destinat al front occidental i en la campanya del Sinaí i Palestina i va contribuir a la fi del domini otomà a Síria.

# data[].attributes.body
Va ser un arqueòleg i escriptor britànic, oficial de l'Exèrcit Britànic durant la Primera Guerra Mundial, en la qual va exercir un notable paper com a enllaç durant la rebel·lió àrab contra el domini otomà.

# data[].attributes.body
Va ser un general i cap d'estat francès.
Va participar en la Primera Guerra Mundial, actuació que li va valer el ser conegut com «El vencedor de Verdun», arribant a cap de l'Estat Major i adquirint un gran prestigi de cara a la societat francesa.

# data[].attributes.body
Polític francès, President de la República durant la Primera Guerra Mundial i Primer Ministre de França en tres ocasions: entre 1912 i 1913; entre 1922 i 1924, i entre 1926 i 1929

# data[].attributes.body
Va ser rei d'Itàlia entre 1900 i 1946. El seu nom complet era Vittorio Emanuele Ferdinando Gennaro Maria di Savoia. Va ser nomenat membre de la Insigne Orden del Toisón d'Or el 2 de desembre de 1878. El seu títol en néixer era de Príncep de Nàpols.

# data[].attributes.body
Va ser el president dels estats units en el periode de la primera guerra mundial i també va fer els 14 punts de wilson que l'objectiu bàsicament era crear uns nous objectius bèl·lics defensables moralment per a la Triple Entesa, que poguessin servir de base per negociacions de pau amb les potències centrals.

# data[].attributes.body
Va ser arxiduc i príncep imperial d'Àustria, príncep reial d'Hongria i Bohèmia i, des de 1896 fins a la seva mort, l'hereu al tron ​​austrohongarès. El seu assassinat a Sarajevo va precipitar la declaració de guerra d'Àustria contra Sèrbia que va desencadenar la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Va ser un nacionalista iugoslau, serbi-bosnià, que va assassinar a l'hereu a la corona de l'Imperi austrohongarès, l'arxiduc Francesc Ferran, i la seva dona, la duquessa d'Hohenberg Sofia Chotek, el 28 de juny.

# data[].attributes.headline
Francesc Josep I d'Àustria (1830 - 1916)

# data[].attributes.subject
Francesc Josep I d'Àustria (1830 - 1916)

# data[].attributes.body
Va ser emperador d'Àustria, rei d'Hongria i rei de Bohèmia, entre altres títols, des del 2 de desembre del 1848 fins la seva mort. El seu regnat de gairebé 68 anys és el tercer més prolongat de la història europea, després de Lluís XIV de França i Joan II de Liechtenstein

# data[].attributes.body
Otto Eduard Leopold von Bismarck-Schönhausen, Príncep de Bismarck i Duc de Lauenburg conegut com Otto von Bismarck, va ser un estadista, buròcrata, polític i prosista alemany, considerat el fundador de l'Estat alemany modern.

# data[].attributes.body
Va ser rei del Regne Unit i dels seus dominis d'ultramar des l'11 de desembre de 1936 fins a la seva mort. Va ser l'últim emperador de l'Índia, i el primer cap de la Mancomunitat de Nacions.

# data[].attributes.body
Va ser l'últim emperador o kàiser de l'Imperi alemany i l'últim rei de Prússia.

# data[].attributes.body
Com a cap d'Estat, va aprovar la mobilització d'agost de 1914 que va marcar l'inici de la Primera Guerra Mundial, la revolució i la conseqüent caiguda de la dinastia Romanov.

# data[].attributes.body
Va ser un mariscal alemany durant el II Reich alemany i la Primera Guerra Mundial.
Tanmateix, amb l'inici de la Primera Guerra Mundial, Hindenburg tornà a l'activitat. Dirigí la Batalla de Tannenberg (Prússia Oriental, 1914) i en sortí victoriós contra l'exèrcit rus. Al novembre de 1914 fou ascendit a mariscal i comandant suprem de l'est, on entre 1914 i 1916 aconseguí unes victòries brillants sobre els russos,

# data[].attributes.body
Era el primer ministre d'Itàlia quan va estallar la guerra. En un principi va respaldar la neutralitat del pais, però després va entrar en la gran guerra presionat per la triple entesa.

# data[].attributes.body
Margaretha Geertruida Zelle, nascuda el 7 d'agost de 1876 a Leeuwarden (Països Baixos), va ser una ballarina exòtica d'extraordinària bellesa, molt famosa en l'escena parisenca de principis del Segle XX. Els seus encants van ser imant per personatges poderosos. El 1917 es va començar a rumorar que venia secrets militars francesos a Alemanya i, en un judici molt polèmic i mancat de moltes proves en què afirma "Una prostituta?, Sí !, però una traïdora, Mai!", Va ser declarada culpable i condemnada a mort. i va ser executada el 15 d'octubre de 1917.