# data[].attributes.body
Kuidas sai planeet nime?
Mitmes planeet Päikese poolt?
Milline see planeet on?
Millest koosneb see planeet?
Mis on selle planeedi läbimõõt?
Mi aja jooksul teeb täispöörde ümber oma telje?
Muu huvitav info
Pilt või video.
Maa on Päikesesüsteemi kolmas planeet Päikese poolt loetuna ning ainuke teadaolev planeet universumis

# data[].attributes.body
Jupiter on Päikesesüsteemis viies ja kõige suurem planeet. Nime on ta oma suuruse tõttu saanud peajumala järgi. Jupiteril ja järgmistel planeetidel pole tahket pinda. Jupiteril on ohtrasti kuid, 63 tükki, ja neid avastatakse kogu aeg juurde. Nelja suurimat neist (lo, Callisto, Ganymedes ja Europa) on võimalik hea binokliga näha.

# data[].attributes.body
saturn on päikesesüsteemi kuues planeet, ta sarnaneb jupiteriga, kuid on väiksem. Oma nime on ta saanud troonilt tõugatut peajumala järgi, sest liigub samamoodi aeglaselt, justkui kibestunult teisest kaugemal. Saturni on nimetatud ka rõngaga planeediks. Rõngad tema ümber on tolmust ja erineva suurusega jäätukkidest koosnevad pilved. Saturnil on avastatud üle 60 kaaslase.

# data[].attributes.body
Maa on Päikesesüsteemi kolmas planeet Päikese poolt loetuna ning ainuke teadaolev planeet universumis, kus leidub elu. Maa tekkis umbes 4,54 miljardit aastat tagasi. Maa biosfäär on oluliselt muutnud Maa atmosfääri ja planeedi teisi abiootilisi omadusi, võimaldades aeroobsete organismide ning osoonikihi kiiret teket, mis koos Maa magnetväljaga blokeerib kahjulikku päikesekiirgust, võimaldades elu Maal. Tänu Maa geofüüsilistele omadustele ning selle geoloogilisele ajaloole ja orbiidile on elu sellel planeedil ka säilinud. Arvatakse, et elu planeedil Maa kestab veel vähemalt 500 miljonit aastat. Maa on inimese ainsaks koduks. Peale Maa on inimene käinud ainult Maa kaaslase Kuu pinnal. Inimese valmistatud kosmoseaparaadid on uurinud kõiki Päikesesüsteemi planeete ning mõned neist on praeguseks jõudnud planeetidest kaugemale, kandes endaga teistele võimalikele mõistusega olenditele mõeldud sõnumeid inimtsivilisatsiooni kohta.

# data[].attributes.body
Marss on neljas planeet Päikesest ja Päikesesüsteemi üks väiksemaid planeete, olles suurem ainult Merkuurist. Marss sai nime Rooma sõjajumala järgi ning seda hüütakse punaseks planeediks, sest planeedi pinnal laialt levinud raud(III)oksiid annab sellele punase värvuse.[2] See on Maa tüüpi planeet, millel on õhuke atmosfäär ja pinnavormid, mis meenutavad Kuu kraatreid ja Maal esinevaid orgusid, kõrbeid ja polaaraalasid.

Et Marsi ja Maa pöörlemistelgede kalle on enam-vähem ühesugune (vastavalt 23°59' ja 23°27')

# data[].attributes.body
Veenus on Päikese poolt loetuna teine planeet Päikesesüsteemis ning meile lähim planeet (vähim kaugus Maast 38,2 miljonit km)[3], tiirlemisperioodiga 224,7 Maa ööpäeva.[3] Tal puuduvad looduslikud kaaslased. Oma heleduse tõttu on Veenus taevast kergesti leitav (heledamad on ainult Kuu ja Päike). Veenus saavutab oma maksimaalse heleduse (kuni −4,6 tähesuurust) vahetult enne päikesetõusu ja peale päikeseloojangut. Hommikutaevas nähtavat Veenust nimetatakse Koidutäheks, õhtutaevas nähtavat Ehatäheks.