# data[].attributes.body
Marte Meo bygger på principper om kommunikation som støtte for udvikling. Metoden benytter sig af videooptagelser af det sociale samspil mellem fx personen med demens og personale eller mellem personer med demens indbyrdes. I Marte Meo tager man udgangspunkt i, hvad man gør godt, og fokus er på muligheder frem for begrænsninger.

# data[].attributes.headline
DEMENSAFLASTER:               Som pårørende til et menneske med en demenssygdom yder du meget ofte en stor indsats i forhold til pleje og omsorg af den demensramte. Det kan være en stor fysisk og psykisk belastning, hvor familien kan få brug for at blive afløst for at få tid og overskud til egne gøremål, praktiske opgaver og egenomsorg.                                                        Hvad laver en demensaflaster:                 En demensaflaster fungerer som din afløser, når du er pårørende, så du kan være tryg ved at gå ærinder, komme på biblioteket eller blot få et pusterum.Det har du brug for – for at have overskud til din demente pårørende og til dig selv!            

# data[].attributes.subject
DEMENSAFLASTER:               Som pårørende til et menneske med en demenssygdom yder du meget ofte en stor indsats i forhold til pleje og omsorg af den demensramte. Det kan være en stor fysisk og psykisk belastning, hvor familien kan få brug for at blive afløst for at få tid og overskud til egne gøremål, praktiske opgaver og egenomsorg.                                                        Hvad laver en demensaflaster:                 En demensaflaster fungerer som din afløser, når du er pårørende, så du kan være tryg ved at gå ærinder, komme på biblioteket eller blot få et pusterum.Det har du brug for – for at have overskud til din demente pårørende og til dig selv!            

# data[].attributes.headline
Ordet demens kommer fra latin og betyder:  

# data[].attributes.subject
Ordet demens kommer fra latin og betyder:  

# data[].attributes.body
"VÆK FRA SINDET"

# data[].attributes.headline
SANGEN HJÆLPER OGSÅ DE PÅRØRENDE:                  Det kan for nogle pårørende være svært at være sammen med et dement familiemedlem. Sang og tilstedeværelsen af en tredjepart kan bidrage til at gøre samværet med pårørende lettere. Udover ovenstående faktorer, bidrager det til at fjerne fokus fra sygdommen og at være sammen om noget rart!

# data[].attributes.subject
SANGEN HJÆLPER OGSÅ DE PÅRØRENDE:                  Det kan for nogle pårørende være svært at være sammen med et dement familiemedlem. Sang og tilstedeværelsen af en tredjepart kan bidrage til at gøre samværet med pårørende lettere. Udover ovenstående faktorer, bidrager det til at fjerne fokus fra sygdommen og at være sammen om noget rart!

# data[].attributes.headline
KUFFERT MED "SANGHISTORIER":        Sang og musik der følger os i livet er naturligvis subjektiv – dette er noget man arbejder meget med på Plejecenter Svalegangen, hvor hver enkelt borger har en lille kuffert med deres ”sanghistorie”. Således kan personalet altid finde en sang, som den givne borger kender fra sin fortid.  

# data[].attributes.subject
KUFFERT MED "SANGHISTORIER":        Sang og musik der følger os i livet er naturligvis subjektiv – dette er noget man arbejder meget med på Plejecenter Svalegangen, hvor hver enkelt borger har en lille kuffert med deres ”sanghistorie”. Således kan personalet altid finde en sang, som den givne borger kender fra sin fortid.  

# data[].attributes.headline
Glem nu for pokker aldrig, at det er et menneske med demens, i stedet for et dement menneske!

# data[].attributes.subject
Glem nu for pokker aldrig, at det er et menneske med demens, i stedet for et dement menneske!

# data[].attributes.body
DEMENS ER EN SYGDOM!

Det er et alvorligt problem, at der ganske vidst ofte ubevidst - stigmatiseres en gruppe, og at man med den udtalelse udstråler, at man glemmer mennesket BAG sygdommen!

STIGMATISERING:
Stigmatisering kan beskrives som en proces, hvor omgivelserne mister blikket for den syge som et helt menneske og i stedet fokuserer på sygdommen.
Det medfører et indskrænket billede af personen.

# data[].attributes.body
1. GUIDE
2. SPEJLE
3. AFLEDE:
- SYNGE
- ELLER VÆRE 2 HOS DEN DEMENTE
- REMINISCENS (ERINDRINGSKASSER)
4. BERØRING
5. LANGSOM
6. ANERKENDELSE: ROS
7. RELATION
8. APRAKSI (PROBLEMER MED AT UDFØRE PRAKTISKE HANDLINGER)
F.EKS. TAGE TØJ PÅ
9. "JEG VIL MEGET GERNE HJÆLPE DIG"
10. IDENTITET
SELVFØLELSE
SELVSTÆNDIGHED
11. HOLD FAST I DE POSITIVE OPLEVELSER
12. VERBAL/NON-VERBAL  KOMMUNIKATION

# data[].attributes.body
1. Svækket hukommelse
2. Besvær med at udføre velkendte opgaver
3. Problemer med sproget
4. Manglende orientering i tid
5. Dårlig eller nedsat dømmekraft
6. Problemer med at tænke abstrakt
7. Ting forkerte steder
8. Forandringer i humør og adfærd
9. Ændringer i personligheden
10. Mangel på initiativ

# data[].attributes.body
- Uhelbredelig sygdom
- Den hyppigste demenssygdom
- 4-5% over 65
- Hyppigere blandt kvinder end mænd

Sygdommen skyldes aflejring af to forskellige proteiner i hjernen. (beta-amyloid og Tau) Beta-amyloid lægger sig mellem nervecellerne, hvor der dannes plaque. Tau lægger sig ind i nogle nerveceller, hvor der danne tangles.
Begge slags proteinaflejringer kan ses ved andre demenssygdomme, så det er kombinationen og fordelingen i hjernen der er speciel for Alzheimers.
Ved Alzheimers sygdom rammes i første omgang normalt de områder i tindingelappen, der styrer hukommelsen

https://www.alzheimer.dk/viden-om-demens/fakta-om-demens/hvad-er-demens/

RISIKOFAKTORER
- Hjertekarsygdomme
- Type 2 diabetes
- For højt blodtryk midt i livet
- Overvægt midt i livet
- Traumatisk hjerneskade
- Gentagne depressive episoder

LIVSSTILSFAKTORER
- Rygning
- Stillesiddende livsstil med manglende fysisk aktivitet

SYMPTOMER
- Typisk starte med svigtende episodisk hukommelse.
- Problemer med at indlære noget nyt.
- Svigtende evne til at huske aftaler og gøremål
- Semantiske hukommelse vil ofte være påvirket fra starten.
- Sproglige færdigeder
- Koncentration
- Dømmekraft
- Svære ved at finde vej i kendte områder

-Manglende sygdomserkendelse

Der kan ske ændringer i følelseslivet
- Lettere til gråd
- Ændret temperament
- Udvikler symptomer på depression.
Personlighedsændringer og adfærdsforstyrrelser

I den tidlige fase fremtræder patienter ofte med kognitiv svækkelse og evt. nedsat humør. Senere i forløbet kan der komme andre neurologiske symptomer i form af epilepsi, inkontinens eller lette parkinsonistiske symptomer.

# data[].attributes.attachment_link.title
forekomst af alzheimers sygdom hos ældre

# data[].attributes.body
Betegnelse for en gruppe sygdomme der påvirker pande- og tindinge-lapperne

40% af alle tilfælde er arvelig

Kan ses både hos yngre og ældre mennesker.

Årsag kan være, svind af pandelapperne, opsvulmede hjerneceller og ophobning af proteinet tau.

Forløbet afhænger af hvilken type FTD der er tale om.

Symptomerne er:

Store forandringer i personlighed og adfærd.

Evnen til at tale (Afasi) og psykiatriske symptomer.

Tendens til at spise eller drikke for meget

Impulsiv adfærd og manglende hæmninger

Ved nogle undertyper ses semantisk demens.

Hukommelsen er ofte relativt god langt hen i forløbet.

# data[].attributes.body
Omkring 200 sygdomme kan ledsages af demens eller kognitive forstyrrelser. Disse sygdomme kan deles op i 3 hovedgrupper.

1. Neurodegenerative sygdomme

2. Vaskulær demens

3. Andre sygdomme

# data[].attributes.attachment_link.title
Vild forskel: Sådan ser en demensramt hjerne ud ved siden af en rask hjerne

# data[].attributes.attachment_link.description
I BBC-dokumentaren 'Demens -rammer det mig' forsøger den britiske nyhedsvært Angela Rippon derfor at komme tæt på, hvordan demens påvirker hjernen.

# data[].attributes.body
Det er vigtigt at holde både  krop, sjæl og hjerne i gang, når man har en demenssygdom:

Mentalt stimulerende aktiviteter:
* Lægge puslespil
* Læse
* Spille kort
* Spille et instrument
* Hjernegymnastik

# data[].attributes.body
De kunstneriske medier er en mulighed for at genskabe helheder i den dementes splintrede verden.

Når demente maler, hører musik eller danser kan de genvinde noget af den identitet og det sprog de har mistet. tabet af identiteten og selvfølelsen kan forstærke sygdommen.

I behandlingen af demente benytter man især den skabende kunstterapi. Det er en terapiform hvor maleri, tegning, form, lyd og bevægelse indgår. Det vigtigste potentiale i den terapiform er at den kan fungere som en slags spejling af det menneske der skaber. Og det kan give personen en oplevelse af at kende sig selv bedre.

Kunsten repræsenterer tanker og følelser uden om sproget og kan derfor bruges til at fastholde en kommunikation med sig selv og andre.

Det billedkunstneriske arbejde viser sig også at øge dementes lyst til at være sociale, øger livsglæden og giver mulighed for at udtrykke følelser som de ikke længere kan udtrykke sprogligt.

Sammenligner man kunstterapi med samtaleterapi er det interessant at kunstterapien forbedrer sproget hos den demente, hvilket samtaleterapi ikke gør.

# data[].attributes.body
Udvikles langsomt og gradvist

Er ikke ikke arvelig.

Opstår som regel efter 70 års-alderen og rammer aldrig yngre mennesker.

Der sker en ophobning af protein"kugler" der kaldes lewy bodies, deraf navnet.       Symptomerne er :

Langsomme bevægelser, muskelstivhed eller rysten.

Opmærksomhed, overblik planlægning og retningssans bliver ofte påvirket.

Opmærksomheden kan være meget svingende og  kan svinge over dage men også inden for få minutter

Tendens til at se syner.

Søvnproblemer opstår ofte som et symptom og giver sig udslag i livlige drømme og mareridt.

# data[].attributes.body
Når man kommunikerer med demente, skal man:
- Tale langsomt og tydeligt
- Bruge korte sætninger, der kun indeholder en besked
- Sørge for at gentage samme sætning flere gange
- Forsøge at bruge mere end en af deres sanser.

Eksempel:
"Jeg vil gerne frisere dig," og samtidig viser man en kam eller børste.
"Jeg vil gerne give dig strømper på," og samtidig viser man strømperne.
Eller man siger: "Vil du løfte højre ben," og samtidig rører man ved højre ben.

Kommunikation er afgørende for god pleje og omsorg!
Det kan det være svært for den demente at give udtryk for sine behov/tanker/følelser.

# data[].attributes.body
Symptomer på alkoholdemens:
De 2 vigtigste symptomer er:
- Forvirring (mest tydelige symptom)
- Hukommelsesproblemer

Personlighedsændringer:
- Nedsat indlæringsevne
- Humørsvingninger
- Personlighedsændringer
- Tendens til at gentage de samme ting – fortælle samme historie, stille det samme spørgsmål
- Tristhed eller regulær depression

Fysiske symptomer:
- Ofte langsom gang
- Problemer med koordinationsevnen

Behandling af alkoholdemens:
Den gode nyhed er, at til forskel fra andre
demenssygdomme, er muligt at standse udviklingen af alkoholdemens.
Man skal dog være klar over, at den skade, der er sket, ikke altid står til at ændre.

Betingelsen for at standse lidelsens udvikling:
Hold helt op med at med at drikke!

Alkoholdemente koster samfundet dyrt:
Alkoholdemente passer ikke ind på plejehjem!
Almindelige plejehjem har svært ved at håndtere alkoholdemente, og derfor må kommuner købe dyre pasningstilbud til dem.
Flere kommuner oplever, at borgere med alkoholdemens bliver et større og dyrere problem. Særligt fordi almindelige plejehjem ikke kan håndtere de mest aggressive alkoholdemente.

# data[].attributes.body
- Musik har livsbekræftende og helende egenskaber
- Musik er som "terapi" for krop og sjæl
- Musik handler om at skabe kontakt og kommunikation med mennesker gennem musik
- Musik er emotionel (taler til dine følelser/vækker minder

At lytte til musik har:
- en beroligende effekt og kan dæmpe uro og aggressivitet
- en positiv indvirkning på humør, irritation og rastløshed
- ifølge flere undersøgelser kan medicinforbruget nedsættes

Sang:
- har en positiv effekt på dementes kommunikation
- rummer følelsesmæssige udtryk
- kan bidrage til "klare øjeblikke" og identitetsfølelse
- bidrager til kropsligt velvære og afslapning

Det er ikke så vigtigt, om man kan teksten til alle versene i en sang. Man kan nynne og tralle videre.

- HUSK hvis du med din musik eller sang har vakt følelser som ked-af-det-hed hos den demente, så bliv og vær ved vedkommende

Hvad gør musik ved os:
Man får lyst til at bevæge arme/ben eller vrikke med foden (rehabiliterende effekt).
Musik kan skabe et åndeligt øjeblik mellem to personer.
Musik er stemningsforstærkende.
OBS: Musik kan også provokere.

# data[].attributes.headline
De kunstneriske medier er en mulighed for at genskabe helheder i den demente's splintrede hjerne. 

# data[].attributes.subject
De kunstneriske medier er en mulighed for at genskabe helheder i den demente's splintrede hjerne. 

# data[].attributes.attachment_link.title
Dementia's silver lining: a creative flair - The Feed

# data[].attributes.body
Ældre har samme grundlæggende behov for kærlighed, ømhed og sex, som de har haft gennem hele livet.
Personer med demens får ofte mindre seksuel lyst.
Hos personer med en fronto-temporal demenssygdom kan den seksuelle drift blive stærkere.

Seksuel ophidselse kan opstå ved:
- Personlig pleje og nedre toilette
- Synsindtryk: Hvis plejepersonalets påklædning viser krop

Seksuelle udtryk:
Seksualitet kan føre til uhensigtsmæssig adfærd:
- Taler grimt og med seksuelle opfordringer
- Berører andre, for eksempel tager SOSU på brystet eller en af beboerne
- Er urolig og aggressiv

Seksualitet er en integreret del af ethvert menneskes personlighed = et basalt behov.

Den naturlige lyst kan blive et problem, hvis plejepersonalet og pårørende ikke forholder sig til det.