# data[].attributes.body
https://kontakt1-2.cappelendamm.no/ento/oppgavesamling.html?tid=2091985&sek=1571875

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sitattegn ("...") kalles også anførselstegn, hermetegn og gåseøyne. Slike tegn bruker vi for å markere at en del av en tekst skiller seg fra resten av teksten, for eksempel når vi har et ordrett sitat.

Vi bruker sitattegn blant annet i disse tilfellene:
Vi bruker sitattegn for å gjengi direkte tale:
"Jeg er sulten", sa hun.
Vi bruker sitattegn for å gjengi noe ordrett fra en tekst:
"Då dett Lill-Miriam framover i vatnet. Vi klappar og jublar. Flott, flott!"

(Sitat fra novella "Alle vi" av Marit Kaldhol.)

NB! Bare de skilletegnene (punktum, komma, spørsmålstegn) som hører til sitatet, skal stå innenfor sitattegnet.
Vi bruker sitattegn når vi oppgir tittelen på et dikt, en novelle eller en artikkel. (Tittelen på et større verk, dvs. en roman, diktsamling, artikkelsamling, fagbok eller et drama, setter vi i kursiv.)
Diktet "Broenes skjønnhet" er hentet fra Rolf Jacobsens diktsamling Nattåpent.
Vi bruker sitattegn for å markere at ord og uttrykk skiller seg ut, for eksempel for å markere at vi ikke går god for det som står, eller at vi er ironiske:
De skal visst være "profesjonelle" skuespillere.

Det er de "dyktige" politikerne som har sørget for at vi har måttet si opp folk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sitattegn ("...") kalles også anførselstegn, hermetegn og gåseøyne. Slike tegn bruker vi for å markere at en del av en tekst skiller seg fra resten av teksten, for eksempel når vi har et ordrett sitat. Vi bruker sitattegn blant annet i disse tilfellene: Vi bruker sitattegn for å gjengi direkte tale: "Jeg er sulten", sa hun.

# data[].attributes.body
https://kontakt1-2.cappelendamm.no/ento/oppgavesamling.html?tid=2091963&sek=1571874

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Preposisjoner er småord som forteller om hvor noe er plassert eller foregår ( på taket, foran skjermen). Av og til kan det være vanskelig å vite hvilken preposisjon det er korrekt å bruke. En grunn til dette er at preposisjoner ofte brukes annerledes i talespråket enn i skriftspråket.

To preposisjoner som det er særlig lett å forveksle, er i og på. Nedenfor følger noen regler for bruk av preposisjoner i skriftlige tekster:
Vi bruker i om institusjoner i vid betydning og på i begrenset eller konkret betydning:
Dette er noe man bør jobbe med i skolen. (= i skoleverket)

Jeg har gått på skolen i tolv år.

Jeg ønsker meg en jobb i helsevesenet.

Jeg har jobbet på sykehjem annenhver helg det siste året.
Når vi skal oppgi hvilken skole vi har utdanning fra, er det også vanlig å bruke ved:
Jeg tok Vg2 elenergi ved Heimdal videregående skole.
Vi kan bruke både i og på om kompetanse og ferdigheter:
Jeg har god kompetanse i engelsk.

Jeg er god i engelsk.

Jeg har god kompetanse i/på ikt.

Jeg er god i/på ikt.

Firmaet vårt har høy kompetanse i/på miljøvennlig teknologi.
Om konkrete ferdigheter bør vi bruke til, ikke på:
Jeg er god til å kjøre truck.

Jeg er flink til å behandle kunder.
Etter ordet krav kan vi ha flere preposisjoner:
De ansatte har fremmet krav om høyere lønn.

Jeg mener jeg har krav på tre uker sammenhengende sommerferie.

Kundene stiller store krav til kvalitet.

På brukes ofte i uformelt språk. Du bør unngå uttrykkene nedenfor i brev og andre tekster med strenge krav til korrekt språk:

Jeg har et nytt prosjekt på gang.

Bedre: Jeg holder på med et nytt prosjekt.

Jeg mener jeg har rett på penger.

Bedre: Jeg mener jeg har rett til penger.

Bedriften vår kjører på kvalitet.

Bedre: Bedriften vår er opptatt av kvalitet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Preposisjoner er småord som forteller om hvor noe er plassert eller foregår ( på taket, foran skjermen). Av og til kan det være vanskelig å vite hvilken preposisjon det er korrekt å bruke. En grunn til dette er at preposisjoner ofte brukes annerledes i talespråket enn i skriftspråket.

# data[].attributes.body
https://kontakt1-2.cappelendamm.no/ento/oppgavesamling.html?tid=2091949&sek=1571873

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lurer du på når du skal skrive da, og når du skal skrive når? En av grunnene til at det er lett å forveksle disse ordene, er at da og brukes om hverandre i talespråket. Det er særlig vanlig å bruke når der rettskrivningsreglene sier at vi skal ha da.

En kjent tommelfingerregel sier: "Den gang da og hver gang når." Med "Den gang da" mener vi at vi bruker da om hendelser som har skjedd én gang i fortiden: " Da jeg var ferdig med Vg2, gikk jeg to år i lære."

"Hver gang når" betyr at vi bruker når om hendelser som gjentar seg: "Når jeg har ferie, pleier jeg å jobbe i klesbutikk." Dette gjelder også for hendelser som har skjedd flere ganger i fortiden: "Når vi skulle ut på byggeplassen, måtte vi alltid ha på verneutstyr." I tillegg bruker vi når om hendelser som vil finne sted i framtiden: " Når jeg blir ferdig med læretiden, ønsker jeg å jobbe som servitør."

Hvis du skal skrive et handlingsresymé av en tekst, er det vanlig å bruke såkalt historisk presens. Da bruker du nåtidsformen av verbene, selv om du forteller om noe som allerede har skjedd: " Når jentene oppdager at Lill-Miriam er druknet, løper de av gårde til balletten." Når du bruker historisk presens, skal du bruke når selv om du skriver om fortiden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lurer du på når du skal skrive da, og når du skal skrive når? En av grunnene til at det er lett å forveksle disse ordene, er at da og brukes om hverandre i talespråket. Det er særlig vanlig å bruke når der rettskrivningsreglene sier at vi skal ha da.

# data[].attributes.body
https://kontakt1-2.cappelendamm.no/ento/oppgavesamling.html?tid=2091936&sek=1571872

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mange deler opp sammensatte ord og skriver for eksempel i stedet for yrkesfag. Deling av sammensatte ord kaller vi særskriving, mens det å skrive sammensatte ord som ett ord er sammenskriving. Hovedregelen for norsk er at sammensatte ord skal skrives som ett ord, det vil si ha sammenskriving ( yrkesfag). Mange gjør feil her og bruker særskriving i stedet.

Det er vanlig å forklare særskrivingsfeil med at vi blir påvirket av engelsk. I engelsk er nemlig særskriving mye vanligere enn i norsk. Kyllingsalat heter for eksempel chicken salad, og forsikringsselskap heter damage company.

Feil bruk av særskriving kan føre til misforståelser eller få en komisk effekt som ikke er ment. En norsk bok betyr for eksempel en bok som er skrevet og utgitt på norsk, mens en norskbok er læreboka du bruker, Kontakt. Det er også forskjell på en dyrlege og en dyr lege, for ikke å snakke om på toalettruller og toalett ruller!

For å finne ut om et ord skal ha sammenskriving eller særskriving, kan du bruke en uttaletest: Hvis ordet uttales med ett hovedtrykk, som regel på første del av ordet, skal ordet ha sammenskriving. Dette gjelder for eksempel dyrlege (= veterinær). Hvis ordet uttales med likt trykk på begge deler av ordet, skal ordet ha særskriving. Det siste er korrekt skrivemåte for dyr lege i betydningen en lege som tar seg godt betalt.
Uttrykkene nedenfor får ulik betydning med særskriving og sammenskriving:
Dette er altfor dyrt!

Han gjør alt for henne.

Ifølge bruksanvisningen skal skapet monteres slik.

De kom i følge til festen.

Jeg tok bussen ettersom du ikke kom. (ettersom = fordi)

Virkningen vil avta etter som tida går. (etter som = etter hvert som)

Vi har lett overalt. (= alle steder)

Jeg elsker deg over alt! (= over alt annet)

En del uttrykk skal ha særskriving på norsk selv om de uttales med ett hovedtrykk. Dette gjelder blant annet tidsuttrykk som er satt sammen av preposisjonen i og et substantiv, for eksempel i dag og i fjor. Her er regelen at hvis du kan sette inn ordet hele mellom preposisjonen og ordet som kommer etter ( i hele dag), skal ordet særskrives.
Følgende uttrykk skal også ha særskriving:
til stede

på tide

etter hvert

for så vidt

selv om

i alle fall (Men: iallfall)

i hvert fall

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange deler opp sammensatte ord og skriver for eksempel i stedet for yrkesfag. Deling av sammensatte ord kaller vi særskriving, mens det å skrive sammensatte ord som ett ord er sammenskriving. Hovedregelen for norsk er at sammensatte ord skal skrives som ett ord, det vil si ha sammenskriving ( yrkesfag).

# data[].attributes.body
https://kontakt1-2.cappelendamm.no/ento/oppgavesamling.html?tid=2091915&sek=1571871

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Syns du det av og til kan være vanskelig å vite om et ord skal skrives med enkel eller dobbel konsonant? Hovedregelen er at ord bare kan ha dobbel konsonant etter kort vokal. Adjektivet fine (pene, vakre) har lang vokal (lang i) og må derfor skrives med enkel konsonant (én n). Verbet å finne og substantivet en finne (som er på fisken) skriver vi derimot med dobbel konsonant (to ner) fordi i- en er kort.

Det som kan være vanskelig, er at noen ord med kort vokal skal skrives med enkel konsonant. Her er et par regler for slike ord:

Det skal aldri være to m-er i slutten av ord. Det heter for eksempel som, kom og dum.
Det er alltid to l-er i alltid, men aldri to l-er i aldri.
Ord med forstavelsen in- kan by på problemer fordi denne forstavelsen har kort vokal og derfor uttales på samme måte som ord som begynner med inn-. Her er tommelfingerregelen at hvis forstavelsen konkret betyr inn, altså den retningen som er motsatt av ut, skal ordet skrives med to n-er. Eksempler er ordet innvandring som betyr det å vandre inn, og ordet innsikt som kommer av å se inn. Dersom ordet er fremmedord, skal det derimot ha enkel konsonant. Eksempler på fremmedord på in- er informasjon og intervju.
Noen vanlige fremmedord på in-:

invitere, invitasjon

interessant, interesse, interessert (NB! Merk at disse ordene også har én r, men to s-er!)

installere, installasjon

inhabil

insekt

insistere

inkonsekvent

inkasso

Internett (og alle andre ord som begynner med inter-)

intravenøs (og alle andre ord som begynner med intra-)

Disse ordene har forstavelsen inn-:

innbygger

innstille, innstilling

inneholde, innhold

innebære

innvendig

Merk deg også skrivemåten for disse ordene på des(s)-:

# data[].attributes.attachment_link.description
Syns du det av og til kan være vanskelig å vite om et ord skal skrives med enkel eller dobbel konsonant? Hovedregelen er at ord bare kan ha dobbel konsonant etter kort vokal. Adjektivet fine (pene, vakre) har lang vokal (lang i) og må derfor skrives med enkel konsonant (én n).

# data[].attributes.body
Komma ved oppramsing:
https://kontakt1-2.cappelendamm.no/ento/oppgavesamling.html?tid=2091790&sek=1571870
Komma foran men og mellom helsetninger:
https://kontakt1-2.cappelendamm.no/ento/oppgavesamling.html?tid=2091812&sek=1571870
Komma etter leddsetninger:
https://kontakt1-2.cappelendamm.no/ento/oppgavesamling.html?tid=2091872&sek=1571870
Komma ved tiltale, svar og utrop:
https://kontakt1-2.cappelendamm.no/ento/oppgavesamling.html?tid=2091896&sek=1571870

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Er du usikker på når du skal sette komma? Kanskje følger du tommelfingerregelen som sier at du skal sette komma der det er naturlig å gjøre en pause? Med utgangspunkt i en slik regel vil du sannsynligvis få komma på riktig plass i mange setninger. Dessuten vil du antakelig oppnå at tekstene dine blir mer leservennlige enn om du lar være å sette komma. En viktig funksjon komma har, er nemlig å signalisere til leseren at det skal være en liten pause i teksten.

Noen tekster har imidlertid strenge krav til korrekt språk, blant annet søknadsbrev. I en slik tekst bør også bruken av komma være korrekt. Her er de viktigste kommareglene:
Vi bruker komma ved oppramsing:
Jeg er interessert i jakt, fiske, friluftsliv og fotball.

Det skal alltid være komma foran men:

Jeg er uerfaren, men svært motivert.
Det skal være komma mellom helsetninger:
Det var en fin dag, og sola skinte fra skyfri himmel.

Jeg har jobbet som ekstrahjelp på et sykehjem annenhver helg det siste året, og jeg hadde i tillegg sommerjobb der i fjor.

Jeg har god erfaring med barn og unge, for jeg har vært fotballtrener for et guttelag i fire år.

Det skal være komma etter leddsetninger:

Da jeg var ferdig med Vg2 frisør, fikk jeg læreplass hos Hårfix frisør.
Det skal være komma også foran leddsetninger som gir tilleggsinformasjon som strengt tatt ikke er nødvendig:
Da jeg var ferdig med førstegangstjenesten, som jeg hadde i Sjøforsvaret, var jeg klar for å gå mer på skole.
Det skal være komma foran tiltaleord og etter svarord og utropsord:
Kom hit, kjære!

Nei, sa hun.

Hallo, Ole!

Æsj, ropte han.
Det skal være komma etter sitattegn når vi siterer direkte tale:
"Det var pent sagt", sa hun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Er du usikker på når du skal sette komma? Kanskje følger du tommelfingerregelen som sier at du skal sette komma der det er naturlig å gjøre en pause? Med utgangspunkt i en slik regel vil du sannsynligvis få komma på riktig plass i mange setninger.

# data[].attributes.body
OG/Å-REGLER

# data[].attributes.body
OG/Å-REGLER

# data[].attributes.body
OG/Å-REGLER

# data[].attributes.body
PSYKOLOGIEN BAK FARGER

# data[].attributes.body
PSYKOLOGIEN BAK FARGER

# data[].attributes.body
Fagartikkel

# data[].attributes.body
Fagartikkel

# data[].attributes.body
Fagartikkel

# data[].attributes.body
Fagartikkel

# data[].attributes.body
Fagartikkel

# data[].attributes.body
Fagartikkel

# data[].attributes.body
Fagartikkel

# data[].attributes.body
Fagartikkel

# data[].attributes.body
Fagartikkel

# data[].attributes.body
Fagartikkel

# data[].attributes.body
Fagtekst

# data[].attributes.body
Fagtekst

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetssikrede og fritt tilgjengelige nettbaserte læremidler for videregående opplæring

# data[].attributes.body
1 SKJØNNLITTERATUR / FIKSJON

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetssikrede og fritt tilgjengelige nettbaserte læremidler for videregående opplæring

# data[].attributes.body
HENSIKT: underholde

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetssikrede og fritt tilgjengelige nettbaserte læremidler for videregående opplæring

# data[].attributes.body
HENSIKT: informere, overbevise

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetssikrede og fritt tilgjengelige nettbaserte læremidler for videregående opplæring

# data[].attributes.body
Bokmålsordboka og Nynorskordboka

# data[].attributes.attachment_link.title
Ordbøkene.no - Bokmålsordboka og Nynorskordboka

# data[].attributes.attachment_link.description
Bokmålsordboka og Nynorskordboka viser skrivemåte og bøying i tråd med norsk rettskriving. Språkrådet og Universitetet i Bergen står bak ordbøkene.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetssikrede og fritt tilgjengelige nettbaserte læremidler for videregående opplæring

# data[].attributes.body
2 SAKTEKSTER / FAKTA

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetssikrede og fritt tilgjengelige nettbaserte læremidler for videregående opplæring

# data[].attributes.attachment_link.description
Forslag til en framgangsmåte du kan bruke for å analysere en roman. De ulike deloppgavene gir deg et godt grunnlag for en skriftlig analyse.

# data[].attributes.body
FAGBOKFORLAGET

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetssikrede og fritt tilgjengelige nettbaserte læremidler for videregående opplæring

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetssikrede og fritt tilgjengelige nettbaserte læremidler for videregående opplæring

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Novella er ei forholdsvis kort fortelling. Den skildrer gjerne ei enkelthending eller små klipp fra livshistorien til en person. Handlinga i ei novelle spenner vanligvis over et kort tidsrom, og det er få personer med. I novella kan mye bare være antyda. Novella har dessuten ofte en overraskende slutt.

Det usagte gir rom for fantasien

Fordi novella skal være kort, må forfatteren velge bort alle hendinger og detaljer som ikke er strengt nødvendige. Hver opplysning som står igjen, blir dermed tilsvarende mer betydningsfull. I tillegg vekker nettopp det usagte nysgjerrigheten vår, og vi suges inn i historien fordi den inviterer oss til å dikte med.

På sporet av ordet

Ordet novelle kommer fra italiensk og betyr "nyhet".

På 1200-tallet ble begrepet novelle for første gang brukt om fortellinger. Noveller var den gang korte, populære fortellinger om hendinger fra virkeligheten.

Konflikt og løsning

Som personene i andre typer fortellinger, opplever også hovedpersonen i novella et problem eller en konflikt. I mange noveller bygges spenninga opp mot et høydepunkt på slutten. Dette høydepunktet er ofte samtidig et vendepunkt der konflikten eller problemet får ei overraskende og uventa løsning.

Men ikke alle novelleforfatterne følger dette tradisjonelle mønsteret når de skriver. Vi finner ikke alltid en klar spenningskurve, kanskje vi bare får presentert en konflikt som ulmer under overflata og som ikke finner noen løsning i det hele tatt. Forfatteren kan også la slutten være åpen slik at leseren selv må tenke seg hvilket utfall handlinga kan få.

# data[].attributes.attachment_link.title
Novellesjangeren - Norsk (SF vg1) - NDLA

# data[].attributes.body
MOTTAKERBEVISSTHET

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Før du går i gang med det praktiske arbeidet, må du avklare tre punkter:

Hva er emnet ditt?

Hvem er tilhørerne dine?

Hva vil du oppnå med presentasjonen din?

Tenker du godt gjennom disse punktene først, ser du mye bedre hva du skal konsentrere deg om og passe på. Du arbeider mer målretta og sparer tid og krefter.

Emnet ditt

Vet du helt sikkert hva oppgava di består i? Vet du hvor mye faglig informasjon du må ta med i presentasjonen, og hvilke sider ved emnet du må konsentrere deg om? Eller står du nokså fritt til å velge innhold? Dersom du er usikker, spør faglæreren din slik at du får avklart dette.

Tilhørerne dine

En presentasjon skal gi publikum noe. Skal du lykkes med dette, er du derfor nødt til å "treffe" dem. Det hjelper ikke å ha store kunnskaper dersom publikum ikke henger med. Tenk derfor gjennom: Hvor mye vet tilhørerne dine om emnet fra før? Er det barn, unge, voksne eller eldre du skal snakke til? Hvilke hensyn må du ta?

Hensikten med presentasjonen din

Hva er det du ønsker å gi publikum? Vil du formidle saklig informasjon? Skal du gi råd, veilede eller underholde? Sett deg et klart mål for presentasjonen din og ha det i bakhodet hele tida mens du arbeider med den.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tenk over emne, formål og publikum - Norsk (SF vg1) - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Forberedelsene er viktige om du skal få til en god framføring.

# data[].attributes.body
Reglane område for område

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetssikrede og fritt tilgjengelige nettbaserte læremidler for videregående opplæring

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetssikrede og fritt tilgjengelige nettbaserte læremidler for videregående opplæring

# data[].attributes.attachment_link.description
Her får du ei innføring i hvordan det retoriske geniet Martin Luther King bruker retoriske grep i det som kanskje er den beste talen noensinne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Å lage en disposisjon betyr å skrive ned stikkord om hva du skal si, og i hvilken rekkefølge. Gjør deg flid med å lage en skikkelig og detaljert disposisjon, for den gjør det lettere for deg å huske det du skal si.

Uansett hvilket emne du har valgt, skal presentasjonen din bestå av tre deler: innledning, hoveddel og avslutning. Når du lager disposisjonen din, må du ta hensyn til denne tredelinga.

Innledning

Målet med innledninga er i første omgang å skape kontakt med tilhørerne. Dessuten skal innledninga gjøre publikum nysgjerrig på det du har å si. Begynn for eksempel med et provoserende spørsmål, en morsom historie eller et konkret eksempel. Da blir tilhørerne engasjert med en gang.

Du bør også forberede publikum på det som kommer, og presentere emnet du skal snakke om. Dersom du skal holde en mer omfattende presentasjon, bør du også nevne hovedpunktene du skal ta opp. Har du valgt ei spesiell vinkling på emnet, begrunner du valget ditt innledningsvis.

Hoveddel

Her går du mer utførlig inn på hvert enkelt punkt. Du kan ordne punktene på ulike måter, for eksempel etter viktighet. Skal du beskrive en hendelse eller en arbeidsprosess, er kronologisk rekkefølge et opplagt valg. Da beskriver du hendelsen eller arbeidet i den rekkefølgen ting skjer.

Noen råd

Tilhørerne dine forstår og husker bedre dersom du er flink til å bruke eksempler. Det er også bra om du sammenlikner det nye du presenterer, med noe du vet tilhørerne kjenner fra før. På denne måten gir du publikum "knagger" som de kan henge den nye kunnskapen på.

Vær dessuten klar over at publikum uansett glemmer veldig raskt det du har sagt. Ta derfor ikke med for mange punkter, utdyp heller de punktene du har valgt ut, og sørg for å få gjentatt viktige poenger to-tre ganger i løpet av framføringa.

Avslutning

Avslutninga skal ikke inneholde noen nye punkter. Derimot kan det være lurt å komme med ei kort oppsummering av det du har sagt. Du kan også trekke slutninger, markere ditt eget standpunkt eller komme med ei oppfordring - alt etter hva som er hensikten med presentasjonen.

"Den gylne handa"

Et enkelt grep for alle som skal holde en kort tale eller et innlegg for ei større forsamling, er oppsummert i "den gylne handa".

Begrepet blei først brukt av de gamle greske retorene (talerne), men det er like nyttig i dag.

"Den gylne handa" vil si at du skal ha like mange momenter i innlegget ditt som det er fingrer på en hånd. Da disponerer du innholdet slik:

# data[].attributes.attachment_link.title
Lag en disposisjon - Norsk (SF vg1) - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Å lage en disposisjon betyr å skrive ned stikkord om hva du skal si, og i hvilken rekkefølge.

# data[].attributes.body
skriveverktøy

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetssikrede og fritt tilgjengelige nettbaserte læremidler for videregående opplæring

# data[].attributes.body
Retorikkens disipliner (delområder)

1. Intellectio: tenke over hva som er formålet med talen

2. Inventio: utforske hva som skal sies om det valgte emnet

3. Dispositio: ordne de valgte momentene

4. Elocutio: forme disse som en tekst

5. Memoria: lære talen utenat

6. Actio: legge arbeid i framføringen

# data[].attributes.attachment_link.title
Bruk hjelpemidler - Kommunikasjon og yrkesutøvelse (SR-SSH vg2) - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Både tavler, digitale presentasjonsverktøy, filmsnutter og musikk kan være gode hjelpemidler i en presentasjon.

# data[].attributes.body
Språkrådet

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetssikrede og fritt tilgjengelige nettbaserte læremidler for videregående opplæring