# data[].attributes.body
Vaikams aiškiai, suprantamai  paaiškinti, kas yra mokslas. Paprastai sakant, mokslas tai – pažinimas. Pasiūlyti patiems pabandyti pabūti mokslininkais, daryti bandymus, eksperimentus. Suaugę su vaiku aptaria, ką ir kur dirba, kaip atrodo mokslininkas. Mūsų vaikučiai jau buvo susitikę su mokslininke, atliko  įvairius bandymus, eksperimentus, liks tik prisiminti. O prisiminti padės skaidrės.

# data[].attributes.body
Oras -  įvairių dujų mišinys. Oro yra visur. Jis juda yra lengvas ir nematomas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Edukacinis DELFI TV projektas „Mokslo pelės" toliau supažindina mūsų pačius mažiausius žiūrovus su fizikos ir chemijos reiškiniais bei juose slypinčiais pavojais. Šįkart laboratorijos peliukai Pelas ir Grūdas paaiškins vaikams, kas yra dujos, kaip nuo jų priklauso orų kaita, be kokių dujų negalėtume gyventi, o kurių dujų reikia saugotis kaip ugnies.

Šis laidų ciklas turi du tikslus: sudominti vaikus mokslo žiniomis bei pamokyti juos, kaip saugiai elgtis su mokslo laimėjiamais kasdieniame gyvenime. Kaip teigia psichologai, vaikai kur kas klusniau paisys įvairių tėvų draudimų ir nurodymų, jei jie bus pagrįsti moksliškai, o būtent tai „Mokslo pelės" ir daro.

Šiandien Pelas ir Grūdas papasakos, kaip atskirti gerąsias dujas nuo piktų, ir kaip nuo piktų dujų apsisaugoti. Mažyliai taip pat sužinos, kuo skiriasi dujos, skysčiai ir kieti kūnai bei iš ko jie sudaryti. O dar vienas spalvingas eksperimentas paaiškins vaikams, kaip karštų ir šaltų dujų srovės veikia orus už lango ir formuoja mūsų klimatą.

Bet svarbiausia, kad pažiūrėję šią laidelę vaikai nebeturėtų kelti klausimo, kodėl jiems draudžiama jungti dujinę viryklę be suaugusiųjų priežiūros!

# data[].attributes.attachment_link.title
Kaip „Mokslo pelės" orus darė. Pamokėlė apie gerąsias ir piktąsias dujas

# data[].attributes.attachment_link.description
Edukacinis DELFI TV projektas „Mokslo pelės" toliau supažindina mūsų pačius mažiausius žiūrovus su fizikos ir chemijos reiškiniais bei juose slypinčiais pavojais. Šįkart laboratorijos peliukai Pelas ir Grūdas paaiškins vaikams, kas yra dujos, kaip nuo jų priklauso orų kaita, be kokių dujų negalėtume gyventi, o kurių dujų reikia saugotis kaip ugnies.

# data[].attributes.body
„Oro plėtimasis ir susitraukimas“ Jums reikės: stiklinio butelio siauru kakleliu; baliono; dviejų vonelių su vandeniu (karštu ir šaltu). Eiga: Paimti stiklinį butelį ir užmauti ant butelio kaklelio balioną. Pastatyti butelį su balionu į vonelę su karštu vandeniu (balionas išsipučia). Perkelti butelį į vonelę su šaltu vandeniu (balionas subliūkšta). Kas atsitinka? Kai butelis pastatomas į vonelę su karštu vandeniu, balionas išsipučia. Taip įvyksta todėl, kad dėl karščio oro molekulės juda tolyn viena nuo kitos. Oras butelio viduje išsiplečia ir jam reikia daugiau vietos. Taigi, jis plečiasi į baliono vidų ir jį išpučia. Kai butelis pastatomas į šaltą vandenį, molekulės traukiasi viena prie kitos. Orui butelyje užtenka vietos, todėl balionas subliūkšta. Dėl tokio oro plėtimosi ir susitraukimo balionas pats pučiasi arba bliūkšta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Renata Jurgele added 4 new photos to the album: Meninė kūrybinė veikla MARGA PIEVA.

# data[].attributes.body
Vaikų galima paklausti, ar žmogaus kūne yra oro, vandens. Išklausius būtina paaiškinti, kad ten yra ir oro, ir vandens (skysčių). Vaikai procentų dalių dar nesuvoks, todėl galima pademonstruoti vaizdžiai: nupiešti žmogutį ir nuspalvinti nuo kojų iki pečių. Tiek kūne yra skysčių. Vandenyje ištirpsta maisto medžiagos. Tekėdamas pro kūną, vanduo aprūpina maistu visus organus. O kaip skystis iš kojų pasiekia pečius ir galvą? Ar gali skystis tekėti į viršų?

# data[].attributes.body
Vaikai atliekant šį tyrimą yra stebėtojai. Į vieną skaidrų indą įpilama vandens ir mėlyno rašalo. Į kitą – vandens ir raudono rašalo. Gėlės baltu žiedu kotelis įpjaunamas iš apačios į viršų taip, kad vieną kotelio dalį galima būtų įmerkti į mėlyną, o kitą – raudoną skystį. Gėlė kurį laiką pastatoma į šoną., Po kurio laiko vaikai pastebės pokyčius.

# data[].attributes.body
Trečiadienį pradėkime žaidimu „Nežiūrėk ką darau, o klausyk ką sakau“. Suaugusysis sako „paliesk savo nosį“, o pats liečia ausį. Jei vaikas suklydo atiduoda fantą. Pasistiebk – žaidimo vedantysis tupiasi. Pakelk rankas – tiesia koją į priekį... Po žaidimo aptariama, kodėl buvo nelengva atlikti šias užduotis (akys ir ausys turėjo vykdyti skirtingas komandas). Paaiškinama akių ir ausų svarba žmogaus gyvenime.

# data[].attributes.body
Prisimename, apie ką kalbėjome visą savaitę, pabaigiame, jei ko nors nespėjome.

# data[].attributes.body
Pažiūrėjus filmuką vaikų klausiama: Kodėl lokiai taip stebėjosi žibuokle? (Niekada nieko panašaus nebuvo matę). Kaip lokiai žibuoklę rado? (Užuodė). Ką dar galima užuosti? Galima pasikalbėti apie nemalonius ir malonius kvapus. Paklausti, ar galėtų uostydami (iš kvapo) atpažinti, koks tai daiktas. Vaikams paaiškiname, kad aplinką pažįstame jutimo organais. Plačiau apie tai „Penki pagrindiniai pojūčiai“

# data[].attributes.body
„Laivelis"
Išlankstę tegul sugalvoja, kaip jį papuošti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Penki pagrindiniai pojūčiai www.ismaniejirobotai.lt 1-4 klasei .Dirba ir planšetėse

# data[].attributes.body
Pažaiskite šeimoje: užrištomis akimis duokite vienas kitam įvairaus maisto, atspėkite, ką kramtote.

# data[].attributes.body
3 vienodose dėžutėse (skardinėse) yra truputis kavos, praluptas apelsinas ir vanilės ankštis arba bet koks kitas produktas. Vaikui užrišamos akys. Duodama pauostyti indą su apelsinu. Turėtų įvardyti, jog tai apelsino kvapas. Po to duodama pauostyti dėžutė su kava. Tai kasdieniškas, bet vaikų nevartojamas produktas. Bet vaikai greičiausiai atspės. Sunkiausiai bus atpažįstama vanilė. Kvapas lyg ir žinomas, malonus, bet sunku įvardyti. Tuomet galima padėti (tai prieskoninis augalas vanilė, ji padaro kepinius kvapnesnius).

# data[].attributes.body
O šiandien daug nekalbėsime, bet laiką praleisime atlikdami įvairius cheminius eksperimentus! Susiieškokime apsaugos priemones: vienkartines pirštines, prijuostę ar darbo rūbelį, ir kibkime į darbą!
Atliekant eksperimentus leidžiame vaikui pačiam kabinti, dėti šaukšteliu medžiagas, lašinti, pilti skysčius (išskyrus pavojingas medžiagas), maišyti tirpalus, mišinius.

# data[].attributes.headline
Eksperimentas Nr 1. Jodo draugystė su krakmolu

# data[].attributes.subject
Eksperimentas Nr 1. Jodo draugystė su krakmolu

# data[].attributes.body
Reikės: bulvių krakmolo, jodo valenčio tirpalo (jei neturite, tinka ir „JOX“ gerklės purškalas, jo neskiesti), obuolio, bulvės, šalto vandens, indelio, šaukštelio. Beje, šią krakmolo atpažinimo reakciją galite atlikti ir su kukurūzų krakmolu, miltais, balta duona, įvairiomis kruopomis, kitomis daržovėmis.

Paaiškinimas. Jei maisto produkte yra krakmolo, jodas jį sutikęs pradeda draugauti, įvyksta reakcija, kurios metu susidaro tamsiai mėlynos spalvos junginys. Jodas padeda nustatyti ar produkte yra krakmolo.

# data[].attributes.headline
Eksperimentas Nr. 2 Pripūskime balioną kitaip

# data[].attributes.subject
Eksperimentas Nr. 2 Pripūskime balioną kitaip

# data[].attributes.body
Reikės: baliono, sodos, acto, permatomo butelio.

Paaiškinimas. Soda sureaguoja su actu. Reakcijos metu išsiskiria anglies dioksidas (dujos), kurios ir pripučia balioną.

# data[].attributes.body
Reikės: balto popieriaus lapo, citrinų arba svogūno sulčių arba acto (ko turite namie), ausų krapštukų, šilto lygintuvo.
Darbo eiga:
- ausų krapštuką merkiame į pasirinktą skystį ir rašome ant popieriaus (ausų krapštukas visada turi būti persisunkęs skysčiu);
- palaukiame, kol išdžius popieriaus lapas;
- išdžiuvus popieriui šiltu lygintuvu lyginame jį (atsargiai), kol išryškėja slapta žinutė.
Paaiškinimas. Taip įvyksta, nes vietos, padengtos „nematomu rašalu“, greičiau prisijungia ore esantį deguonį ir greičiau ruduoja (anglėja) nei likusi popieriaus dalis.

# data[].attributes.body
Reikės: kalio permanganato miltelių, valiklio „Kurmis“, cukraus, šilto vandens, vandens, skaidraus butelio, dviejų indelių, šaukštelio.
Paaiškinimas. Kalio permanganato milteliuose yra mažų dalelių (Mn7+), kurioms trūksta dar mažesnių dalelių (elektronų). Šių dalelių galėtų pasiimti iš cukraus tirpalo, kurį įpylėme, tačiau be pagalbos, pačioms nepavyksta. Įpiltas praskiestas valiklis „Kurmis“ yra geras pagalbininkas. Jis pamažu toms mažoms dalelėms (manganato jonams) atneša jam reikalingų dalelių (elektronų), kurias jos palaipsniui prisijungia, sudarydamas vis kitokios spalvos daleles. Todėl matome kintančią tirpalo, įbertų miltelių spalvą. (Violetinė - mėlyna - žalia -geltona).