# data[].attributes.headline
Könyvajánló. Émile Zola: Hölgyek öröme (1883)

# data[].attributes.subject
Könyvajánló. Émile Zola: Hölgyek öröme (1883)

# data[].attributes.body
Émile Zola francia regényíró, aki a naturalista irányzat megteremtője is. Regényében megvillanni látszanak a naturalista jegyek, a sorsszerűség, a determinizmus.

A történet Párizsban játszódik, javarészt egy áruházban, amelyet egy Octave Mouret nevű férfi vezet. Az áruház folyamatosan terjeszkedik, bekebelezi a környező kis boltokat, tönkreteszi őket. Ebbe a Párizsba érkezik meg Denise a testvéreivel, akik árván maradva a bácsikájuktól remélik a segítő kezet. A bácsikájuk, Baudun viszont, nem tud segíteni rajtuk, hiszen az ő kis boltját is tönkretette a szemben levő nagy áruház.

Denise muszáj megélhetést biztosítson a testvére és a maga számára, így elszegődik eladónak az áruházba. Hosszú utat tesz meg, míg elkezdik megbecsülni, s ezalatt ő is betekintést nyer az áruház vezetésének rejtelmeibe.

Zola regénye megmutatja a kis és nagy áruházak közti különbségeket, a hagyományok fenntartását, Párizs rejtelmeit, a női és férfi princípiumokat és szerepeket. Izgalmas és érdekes olvasnivaló mindenkinek, aki kíváncsi egy áruház rejtelmeire, egy kibontakozó szerelemre és a kegyetlen küzdelemre, amely a kereskedők között folyik (befolyásolva mindenki életét).

# data[].attributes.headline
Filmajánló: Hölgyek öröme (The Paradise), David Drury, Marc Jobst

# data[].attributes.subject
Filmajánló: Hölgyek öröme (The Paradise), David Drury, Marc Jobst

# data[].attributes.body
The Paradise c. sorozat Émile Zola regényét veszi alapul. Az adaptáció követi az alaptörténetet: 1875-ben játszódik a történet, amikor Denise a városba érkezve nagybácsikájától remél segítséget, ám a konkurenciát jelentő áruház miatt, amelyet Moray vezet, nem sok megélhetése van. Így Denise eladó lesz az áruházban, a női részlegen.

A sorozat számos ponton különbözik a könyvtől: a történet nem Párizsban, hanem New Castle-ben játszódik, nincsenek testvérei,a bácsikájának nincsen családja, valamint sok szereplő karaktere, viszonyulása egymáshoz szintén eltérő.

A szerelmi szál sokkal nagyobb teret kap a sorozatban, sokkal több a románc és az érzelmi reflektálás, de azért jelen van a kis és nagy áruház közti versengés, Denise szakértelme, és céltudatossága.

# data[].attributes.headline
Könyvajánló. Oscar Wilde: Dorian Gray arcképe (1891)

# data[].attributes.subject
Könyvajánló. Oscar Wilde: Dorian Gray arcképe (1891)

# data[].attributes.body
A Dorian Gray arcképe c. regény Dorian Gray fiatal férfi romlását mutatja be, aki (miután egy portrét festenek róla) önnön szépségére rádöbbenve a legnagyobb bűnbe esik: eladja a lelkét. A regény remekül mutatja meg a 19. századi viktoriánus Anglia minden köznapi rezdülését, szellemiségét, uralkodó elveit. Elkalauzol minket az ópium, a testi élvezetek világába, ahol , a bűn, a romlás, és az emberi hiúság kivetkőzött formái leledzenek.

Belső vívódások, szerelmek, szörnyű bűnök, viktoriánus korabeli elegancia és arisztokrácia, az, ami jellemzi a könyvet.

Az írás régi, a mondanivaló friss. A karakterek öregek, a ruhák divatjamúltak, mégis ma is elevenek, és ma is érvényesek, ugyanolyan szépek. Ez az, ami miatt jó lesz Oscar Wilde könyve: a remek történetvezetés, az állandó misztika, a gótika, a mélylélektani olvashatóság, és az örök érvényű aktualitás.

# data[].attributes.headline
Filmajánló. Dorian Gray (2009), rend. Oliver Parker

# data[].attributes.subject
Filmajánló. Dorian Gray (2009), rend. Oliver Parker

# data[].attributes.body
A film Oscar Wilde Dorian Gray arcképe c. regénye alapján készült. Sok tekintetben hű a könyvhöz, de azért vannak eltérések, és azt, hogy ezek jó vagy rossz eltérések döntse el az olvasó és a néző, ki-ki magának! :)

A film egy fantasy dráma, amely Dorian Gray életének kezdeti ragyogását, majd végzetes hanyatlását követi nyomon.

A történet nagyjából igazodik a regényhez: Dorian,a szép, ifjú és tapasztalatlan ifjú találkozik Lord Henry-vel, akinek hatására rossz útra tér. Olyannyira rosszra, hogy az, hogy az ördögnek jelképesen és valóban is eladja a lelkét, még csak nem is a legszörnyűbb tette. Hogy mi az, nos, nézd meg a filmet, hogy kiderüljön. :)

Ezek után az élete a végzetes hanyatlásig süllyed, ahogy egyre jobban rabja lesz a káros szenvedélyeknek.

A film remekül ábrázolja a viktoriánus kort, erős képei, a zene és a helyszínek nagyon élethűk.

# data[].attributes.headline
Könyvajánló. Jane Austen: Büszkeség és balítélet (1813)

# data[].attributes.subject
Könyvajánló. Jane Austen: Büszkeség és balítélet (1813)

# data[].attributes.body
Klasszikus szerelmi történet egy éles eszű, felvilágosult, középnemesei családból származó lány, Elisabeth, és egy eleinte nárcisztikus és goromba jellemű fiatalember, Mr. Dracy között.

Eleinte nem szívlelik egymást, mert hiszen személyiségük és természetük nagyban különbözik egymástól. De végül kalandok, és romantikus történések közepette és utána, rájönnek, hogy az ellentétek néha vonzzák egymást, és sorsuk összefonódik.

Kalandos történet - amelyben két fiatal szerelmi életútját követheti nyomon az olvasó - éles nyelvezet és a kor hűséges ábrázolása teszi olyan zseniálissá a könyvet.

# data[].attributes.headline
Filmajánló: Büszkeség és balítélet (2005), Jane Austen

# data[].attributes.subject
Filmajánló: Büszkeség és balítélet (2005), Jane Austen

# data[].attributes.body
A filmet 2005-ben mutatják be. Egy romantikus filmdráma, amely Jane Austin regénye alapján készült. A film rendezője: Joe Wright.

A történet a 18. században játszódik, a középpontban a Bennet családdal, akiknek öt lányuk van. A szülők mindenképp férjhez akarják adni a lányokat a haláluk előtt, ám ez koránt sem megy jól. Elisabeth és Darcy a film kulcsfigurája, akik látszólag nagyon ellentétes személyiséggel rendelkeznek, s ebből kifolyólag számos fordulat veszi kezdetét.

A film nagyon szépen ábrázolja a kort és a női princípiumokat, valamint nagyon szorosan követi a könyvbéli világot is.

Jane Austin regényét nagyon sok adaptációban fellelhetjük, többek között: Büszkeség és balítélet (1995), Simon Langton rendezésében, illetve egy indiai változat: Mátkaság és legényélet (2002), Gurinder Gandha rendezésében.