# data[].attributes.attachment_link.title
Sinfonía Nº 8, en Fa mayor, Op. 93. Ludwig van Beethoven

# data[].attributes.headline
Beethoven, un geni clàssic amb esperit romàntic.

# data[].attributes.subject
Beethoven, un geni clàssic amb esperit romàntic.

# data[].attributes.body
Son pare li va fer classes de piano, violí i flauta. Als 17 anys va ser alumne de Mozart a Viena. El 1792 va tornar a Viena per a coneixer Haydn. Es va fer valer com a pianista i improvisador.El 1801 va sofrir una profunda crisi pels primers atacs de sordesai va escriure la 3ª simfonia.Beethoven va sofrir d' incomprensió pr les seues idees polítiques. Va traduir en les obres els seus  pensament sobre la igualtat i els seus ideals revolucionaris. És el primer músic que va deixar de ser un servent.
És una figura humana del classicisme, però amb una força creadora romàntica.

# data[].attributes.body
-Joseph Haydn:
Al final de la seua vida va viatjar per Europa, especialment Londres. Haydn i Mozart es van conéixer i admirar mútuament. Va escriure 104 simfonies.
-Wofgang Amadeus Mozart:
Mozart va ser un xiquet precoç a qui son pare Leopold va explotar per tot Europa donant concerts juntament amb la germana Nannerl. Era i va ser un músic prodigiós durant tota la seua vida. Tenia una qualitat única per a escriure la música.Va escriure 41 simfonies.

# data[].attributes.body
1.Sonata
-Allegro
-Andanre
-Allegretto
-Allegro
2.Simfonia
3.Concert
4.Serenata
5. Dio, trio ,quartet, quintet, etc...

# data[].attributes.body
Clavecí o clavicèmbal, piano, flauta travessera, trompeta i trompa, l' arpa i el clarinet

# data[].attributes.body
Hi coincideixen molst músics europeus:
-J.Haydn
-W.A.Mozart
-L. v. Beethoven
-V. Martín i Soler

# data[].attributes.body
El públic preferia la sarsuela i la tonadilla. Era una obra d' humor i costums, destinada a un públic més popular que el de la sarsuela

# data[].attributes.body
El compositor alemany establit a França Ch. W. Gluck va sintetitzar en la seua obra els dos estils

# data[].attributes.headline
Conflicte entre l'estil francés i l' italià

# data[].attributes.subject
Conflicte entre l'estil francés i l' italià

# data[].attributes.body
L' òpera còmica italiana es va expandir des d' Italia a la resta de països, després i va entrar en conflicte amb l' òpera seriosa a França

# data[].attributes.headline
Opera còmica enfront de l' òpera seriosa. 

# data[].attributes.subject
Opera còmica enfront de l' òpera seriosa. 

# data[].attributes.body
La burgesia descobreix l'opera per mitjà de l' òpera còmica, amb personatjes i llocs, de la vida quotidiana i arguments en que predomina l'engólic.

# data[].attributes.body
La música religiosa, coma gènere mixt, perd el protagoníme a favor de l'opera i de les variants s'aquesta

# data[].attributes.body
-Encara que de vegades s'utilitza la polifonia imitativa, es generalitza la melodia acompanyada i l'homofonia.
-L' harmonia es basa en els acords  1, 4 i 5, amb cadències definides. Preval el mode major i els canvis de tonalitat.
-Es busca la claderat: frases musicals.
-S' indiquen en la partitura tots els elements expressius per a recollir-hi exactament les indicacions del compositor.
-Desapareix la suite, el coral, el preludi, el concerto grosso, la cantata, la tocata i la fuga; i s'arfemen la sonata, la simfonia, el concert solista, i l' ópera seriosa i còmica.
-La música instrumental assoleix més importància que la vocal: augmenta l' orquesta i es desenvolupa la música de cambra amb l' aparició del piano i la consolidació del quartet de cordes.

# data[].attributes.body
Johann Stamitz i altres compositors van reformar l'estil instrumental

# data[].attributes.attachment_link.title
Historia de la Música - Ep. 4: El Clasicismo

# data[].attributes.body
Va sorgir a França amb obres sense complicacions musicals, destinades a agradar al públic

# data[].attributes.body
El començament del classicisme se sol titular el 1750, any de la defunció de Bach, i la finalització, el 1827, any de la defunció de Beethoven. Distingim els següents estils prévis al classicisme:

# data[].attributes.body
Els músics i els artistes del barroc i del classicisme van viure situacions diferents i ho van reflectir en la seua musica.

# data[].attributes.body
L' art i la música son un reflex de la situació social d'una época d'un poble.