# data[].attributes.body
‘המסורת היהודית‘ מתבהרת המשמעות העמוקה של ההלכה, כמשקפת אידיאלים וערכים א־לוהיים שנועדו להעניק משמעות ערכית לחיים, ולרומם אותם אל החזון הגדול של תיקון עולם. דרך לימוד ההיסטוריה של עַם ישראל, על תקופותיה הגדולות ועל משבריה הקשים, מקבלת את מלֹא משמעותה, והופכת לסיפור תולדות גילוי האמונה וחזון תיקון העולם, סיפור שאותו אנחנו מציינים בשבתות ובחגים, בתפילות, ובימי הזיכרון והצומות. סיפור שמכוחו עַם ישראל חזר לארצו לאחר גלות ארוכה, ומכוחו יתגשמו כל נבואות הגאולה.

# data[].attributes.body
מסופר בתלמוד בבלי, במסכת תענית (כה.) על בתו של רבי חנינא בן דוסא:
פעם אחת, בערב שבת בין השמשות (לאחר כניסת השבת), ראה רבי חנינא את בתו שהיא עצובה
אמר לה: "בתי למה את עצובה?"
אמרה לו: "כלי של חומץ התחלף לי בכלי של שמן, והדלקתי ממנו נר שבת."
ראה רבי חנינא את הצער של בתו, על נר השבת שיכבה, וידע שגם ה' רואה בצערה וירחם עליה ויעשה לה נס).
אמר לה: "בתי, מה אכפת לך? מי שאמר לשמן שידלק יאמר לחומץ שידלק!"
ומה קרה לנר החומץ?
תנא: היה דולק והולך כל היום כולו, עד מוצאי שבת, עד שהביאו ממנו אור לנר ההבדלה.
למדתי, שרבי חנינא לימד את בתו כי ה' ברא את השמן כחומר דליק, וברצונו של ה' - אפילו החומץ ידלק ויאיר!

# data[].attributes.headline
מבשרת הרשקוביץ

# data[].attributes.subject
מבשרת הרשקוביץ

# data[].attributes.body
"אנחנו מאמינים באלקי אברהם יצחק ויעקב המוציא את בני ישראל ממצרים באותות ובמופתים ובמסות, והמכלכלם במדבר, והמנחילם את ארץ כנען, אחר אשר העבירם את הים והירדן במופתים גדולים, ושלח משה בתורתו, ואחר כך כמה אלפי נביאים אחריו מזירים על תורתו, מיעדים בגמול טוב לשומרה..."

# data[].attributes.headline
יפו קטע מהמקורות היהודיים

# data[].attributes.body
יפו קטע מהמקורות היהודיים שעוסק באחת מהדרכים לידיעת ה': דרך החוויה, דרך המסורת או דרך הפילוסופיה. על הקטע להיות לפחות עם 4-5 שורות. בהצלחה!
אווטאר של אוריה דיקשטיין
אוריה דיקשטיין
 +  14
●
יום
ציפורה בריד
אוואטר אלמוני
אנונימי/ת
יום
ציפורה בריד

"מעשה באחד, שבא מין אחד ואמר לרבי עקיבא העולם הזה מי בראו, אמר לו הקב"ה, אמר לו הראני דבר ברור, אמר לו למחר תבא. למר בא אצלו אמר לו מה אתה לבוש, אמר לו בגד, אמר לו מי עשאו, אמר לו האורג, אמר לו איני מאמינך, הראני דבר ברור. אמר לו ומה אראה לך, ואין אתה יודע שהאורג עשהו, אמר לו ואתה אינך יודע שהקב"ה ברא עולמו. נפטר אותו המין. אמרו לו תלמידיו מהו הדבר ברור, אמר להם בניי, כשם שהבית מודיע על הבנאי והבגד מודיע על האורג, והדלת מודיע על הנגר, כך העולם מודיע על הקב"ה שהוא בראו. אשרי האיש אשר לבו מלאו להתבונן במעשיו להכיר את בוראו, (משלי ח') כי מוצאי מצא חיים ויפק רצון מה'., (מדרש תמורה בסוף)
favorite_border
0
האווטר שלך
הוסף תגובה
טליה פרידמן
אוואטר אלמוני
אנונימי/ת
יום
טליה פרידמן
"לידע פירוש לאפוקי מן הפילוסופין שאמרו שהעולם נוהג מאליו במזלות: ואין לו מנהיג ולא דבר: ואפילו קריעת ים סוף ויציאת מצרים וכל הנפלאות שנעשו במזל היו. ויש לנו להאמין כי שקר הם דוברים: אכן הקב"ה מנהיג את העולם כולו ברוח פיו. והוא הוציאנו ממצרים ועשה לנו כל הנפלאות. ואין אדם נוקף אצבעו מלמטה אלא אם כן מכריזין עליו מלמעלה שנאמר תהלים לז כג מה' מצעדי גבר כוננו ובזה תלוי מה שאמרו חכמים ששואלין לאדם לאחר מיתה בשעת דינו צפית לישועה והיכן כתיב מצוה זו. אלא שמע מינה בזה תלוי שכשם שיש לנו להאמין שהוציאנו ממצרים דכתיב אנכי ה' אלהיך אשר הוצאתיך. ועל כרחין מאחר שהוא דיבור הכי קאמר כשם שאני רוצה שתאמינו בי שאני הוצאתי אתכם כך אני רוצה שתאמינו בי שאני ה' אלהיכם ואני עתיד לקבץ אתכם ולהושיעכם.
favorite_border
0
האווטר שלך
הוסף תגובה
בת-עמי חזני
אוואטר אלמוני
אנונימי/ת
יום
בת-עמי חזני
רמב"ן:
וידעתם - ...ולכך אמר הכתוב, באות אשר יעשה לכם היום בערב תדעו, כי הוא הוציא אתכם מארץ מצרים, כי יערוך לכם שולחן במדבר, אבל בפלא הגדול אשר יעשה לכם בבוקר תראו את כבוד מלכותו אשר מי א-ל אשר יעשה כמעשיו וכגבורותיו, שבגדולות ובנפלאות שיעשה השם יראה את כבודו... (שמות טז ו)
אמר אנכי ה' - יורה ויצוה אותם שידעו ושיאמינו בה', כי יש ה' והוא אלקים, כלומר הווה וקדמון, מאתו היה הכל בחפץ ויכולת, והוא אלקים להם, שחייבים לעבוד אותו. (שם כ א)
favorite_border
0
האווטר שלך
הוסף תגובה
מורשה בן פזי
אוואטר אלמוני
אנונימי/ת
2 ימים
מורשה בן פזי
"הבריאה היא המושג הפילוסופי היסודי במחשבת האנושות בכלל ובמחשבת ישראל בפרט- לעומת זאת האלוקות היא במעלה מתפיסת אנוש.
לכן המקור לידיעת ה' היא האמונה" (מתוך מושגים במחשבת ישראל)
favorite_border
0
האווטר שלך
הוסף תגובה
נועה כהנא

# data[].attributes.body
"מעשה באחד, שבא מין אחד ואמר לרבי עקיבא העולם הזה מי בראו, אמר לו הקב"ה, אמר לו הראני דבר ברור, אמר לו למחר תבא. למר בא אצלו אמר לו מה אתה לבוש, אמר לו בגד, אמר לו מי עשאו, אמר לו האורג, אמר לו איני מאמינך, הראני דבר ברור. אמר לו ומה אראה לך, ואין אתה יודע שהאורג עשהו, אמר לו ואתה אינך יודע שהקב"ה ברא עולמו. נפטר אותו המין. אמרו לו תלמידיו מהו הדבר ברור, אמר להם בניי, כשם שהבית מודיע על הבנאי והבגד מודיע על האורג, והדלת מודיע על הנגר, כך העולם מודיע על הקב"ה שהוא בראו. אשרי האיש אשר לבו מלאו להתבונן במעשיו להכיר את בוראו, (משלי ח') כי מוצאי מצא חיים ויפק רצון מה'., (מדרש תמורה בסוף)

# data[].attributes.body
"לידע פירוש לאפוקי מן הפילוסופין שאמרו שהעולם נוהג מאליו במזלות: ואין לו מנהיג ולא דבר: ואפילו קריעת ים סוף ויציאת מצרים וכל הנפלאות שנעשו במזל היו. ויש לנו להאמין כי שקר הם דוברים: אכן הקב"ה מנהיג את העולם כולו ברוח פיו. והוא הוציאנו ממצרים ועשה לנו כל הנפלאות. ואין אדם נוקף אצבעו מלמטה אלא אם כן מכריזין עליו מלמעלה שנאמר תהלים לז כג מה' מצעדי גבר כוננו ובזה תלוי מה שאמרו חכמים ששואלין לאדם לאחר מיתה בשעת דינו צפית לישועה והיכן כתיב מצוה זו. אלא שמע מינה בזה תלוי שכשם שיש לנו להאמין שהוציאנו ממצרים דכתיב אנכי ה' אלהיך אשר הוצאתיך. ועל כרחין מאחר שהוא דיבור הכי קאמר כשם שאני רוצה שתאמינו בי שאני הוצאתי אתכם כך אני רוצה שתאמינו בי שאני ה' אלהיכם ואני עתיד לקבץ אתכם ולהושיעכם.

# data[].attributes.body
רמב"ן:

וידעתם - ...ולכך אמר הכתוב, באות אשר יעשה לכם היום בערב תדעו, כי הוא הוציא אתכם מארץ מצרים, כי יערוך לכם שולחן במדבר, אבל בפלא הגדול אשר יעשה לכם בבוקר תראו את כבוד מלכותו אשר מי א-ל אשר יעשה כמעשיו וכגבורותיו, שבגדולות ובנפלאות שיעשה השם יראה את כבודו... (שמות טז ו)

אמר אנכי ה' - יורה ויצוה אותם שידעו ושיאמינו בה', כי יש ה' והוא אלקים, כלומר הווה וקדמון, מאתו היה הכל בחפץ ויכולת, והוא אלקים להם, שחייבים לעבוד אותו. (שם כ א)

# data[].attributes.headline
מורשה בן פזי

# data[].attributes.subject
מורשה בן פזי

# data[].attributes.body
"הבריאה היא המושג הפילוסופי היסודי במחשבת האנושות בכלל ובמחשבת ישראל בפרט- לעומת זאת האלוקות היא במעלה מתפיסת אנוש.
לכן המקור לידיעת ה' היא האמונה" (מתוך מושגים במחשבת ישראל)

# data[].attributes.body
"ויש בני אדם, שאמרו, שהעולם נהיה במקרה מבלי בורא שהתחילו ויוצר שיצרו. ומן התימה בעיני, איך תעלה בדעת מדבר, בעודנו בבריאותו, כמחשבה הזאת?!"  הרב חיים זוננפלד זצ"ל נכנס פעם לחנות והמוכר לא היה, לפתע נכנס משכיל אחד ושאל: "היכן בעל החנות?"   ורבי חיים ענה לו: "זו חנות ללא בעלים!"      צחק המשכיל והפטיר בלגלוג: "אולי כדאי שהרב יראה פסיכיאטר, מאשפזים אגב על דבר כזה"... כיצד יתכן חנות ללא בעלים?!   התריס המשכיל "הנאור" כנגדו.  הרב מבלי להתבלבל השיב: "אני אומר שאין בעלים רק לחנות אחת, אתם אומרים זאת על כל העולם ואני צריך אשפוז?!"...
(בעל חובת הלבבות בשער הייחוד, לקראת סוף פרק ו')

# data[].attributes.headline
תמר הולשטיין

# data[].attributes.subject
תמר הולשטיין

# data[].attributes.body
רבנו בחיי-

והשבות אל לבבך. זה מצות עשה מן התורה בידיעת השם יתברך, שנצטוינו לדעת אותו ולחקור על אחדותו ושלא נסמוך על הקבלה בלבד. והידיעה הזו היא מתוך פעולותיו ומעשיו הנוראים ונבראיו העליונים והשפלים.

# data[].attributes.headline
מילכה קרוטהמר

# data[].attributes.subject
מילכה קרוטהמר

# data[].attributes.body
מצווה לאהוב את ה' ולירא מפניו, שנאמר "ואהבת את ה' אלוקיך" ונאמר "את ה' אלוקיך תירא".
הדרך לכך היא על ידי התבוננות בבריאה, על כל החכמה, העצמה, המרחבים, השגב והיופי שבה. במרחבי החלל והגלקסיות, בתא הזעיר ובחלקיקי האטומים.
בצומח ובחי, באדם על כל מגוון כישרונותיו והישגיו, הכוללים: מדע, מחקר, ספרות ואומנות, ומעל הכל המוסר והשאיפות האידיאליות.
כל הדברים הללו הם השער לעבודת ה' וליראת הרוממות מפניו.

(המסורת היהודית, הרב אליעזר מלמד)

# data[].attributes.body
"כל הנאה חושית שהחסיד נהנה זוכר הוא לברך את האלוה עליה... וככל אשר יוסיף החסיד ברכות יוסיף קרבה אל האלוה"
-ריה"ל, ספר הכוזרי מאמר שלישי סעיף י"ד

# data[].attributes.body
"אמר החבר:אלו היו אומרים לך כי מלך הודו איש חסד, ראוי לרוממו ולתת כבוד לשמו  ולספר מעשיו, במה שיגיע אליך מצדק אנשי ארצו ומדותם הטובות, ושמשאם ומתנם באמונה, היית חיב בזה להגידו ולהאמינו?
אמר  הכוזרי: ואיך הייתי חייב בו, ואני מסופק אם צדק אנשי הדו מעצמם, או צדקתם מחמת מלכם, או אם משני הפנים יחד.
אמר החבר:ואם באים אליך שלוחיו בתשורות הדיות, אינך מסתפק שאינם נמצאים אלא בארץ הודו בארמנות המלכים, בכתב מפורסם שהוא מאתו ועמו רפואות שהן רופאות אותך מחליך, ושומרות עליך בריאותך, וסמי מות לשונאיך הנלחמים בך,שאתה יוצא להם בהם וממית  אותם מבלי כלי מלחמה, היית חייב להיות סר אל משמעתו ואל עבודתו?
אמר הכוזרי:כן הוא, והיה הספק הראשון סר ממני אם יש לאנשי הדו מלך אם לא, והייתי אז מאמין שמלכותו  ודברין נוגעים אלי.
(הכוזרי)

# data[].attributes.headline
תפארת ציון דגן

# data[].attributes.subject
תפארת ציון דגן

# data[].attributes.body
"וכיצד היא האהבה הראויה הוא שיאהב את ה' אהבה גדולה יתירה עזה מאוד עד שתהא נפשו קשורה באהבת ה' ונמצא שוגה בה תמיד כאלו חולה חולי האהבה שאין דעתו פנויה מאהבת אותה אשה והוא שוגה בה תמיד בין בשבתו בין בקומו בין בשעה שהוא אוכל ושותה, יתר מזה תהיה אהבת ה' בלב אוהביו שוגים בה תמיד כמו שצונו בכל לבבך ובכל נפשך, והוא ששלמה אמר דרך משל כי חולת אהבה אני"   (הלכות תשובה י', ג')

# data[].attributes.headline
גאליה בן פזי

# data[].attributes.subject
גאליה בן פזי

# data[].attributes.body
"והמצוה השלישית היא שצונו לאהבו יתעלה וזה שנתבונן ונשכיל מצותיו ופעולותיו עד שנשיגהו ונתענג בהשגתו תכלית התענוג וזאת היא האהבה המחוייבת. ולשון ספרי לפי שנאמר ואהבת את ה' א-להיך איני יודע כיצד אוהב את המקום תלמוד לומר והיו הדברים האלה אשר אנכי מצווך היום על לבבך שמתוך כך אתה מכיר את מי שאמר והיה העולם. הנה כבר בארו לך כי בהשתכלות תתאמת לך ההשגה ויגיע התענוג ותבא האהבה בהכרח"

# data[].attributes.headline
אילה וינברגר

# data[].attributes.subject
אילה וינברגר

# data[].attributes.body
"על הנשמה משפיעה ההידבקות שלה מריבונו של עולם,

הטוב השלם והנצחי.

אין טובה גדולה יותר מן ההתדבקות במקור הטוב האינסופי בעצמו,

ואין רעה יותר גדולה מההתרחקות ממנו.

זוהי מטרתנו בעולם. כדי להתדבק בריבונו של עולם ובטובו השלם,

עלינו להתדמות לטוב. להפוך עצמנו לאנשים טובים יותר.

ככל שנהיה יותר טובים, נהיה דומים יותר לטוב השלם

ונוכל באמצעות התנהגותנו להתדבק בו יותר ויותר ולהנות מטובו.

באמצעות קיום תורה ומצוות מתוך בחירה חפשית אפשר להיות שלמים וטובים יותר ויותר.

# data[].attributes.headline
יסכה אברמסון

# data[].attributes.subject
יסכה אברמסון

# data[].attributes.body
הֵיאַךְ הִיא הַדֶּרֶךְ לְאַהֲבָתוֹ וְיִרְאָתוֹ?

בְּשָׁעָה שֶׁיִּתְבּוֹנֵן הָאָדָם בְּמַעֲשָׂיו וּבְּרוֹאָיו הַנִּפְלָאִים הַגְּדוֹלִים וְיִרְאֶה מֵהֶן חָכְמָתוֹ שֶׁאֵין לָהּ עֵרֶךְ וְלֹא קֵץ, מִיָּד הוּא אוֹהֵב וּמְשַׁבֵּחַ וּמְפָאֵר וּמִתְאַוֶּה תַּאֲוָה גְּדוֹלָה לֵידַע הַשֵּׁם הַגָּדוֹל,
כְּמוֹ שֶׁאָמַר דָּוִד צָמְאָה נַפְשִׁי לֵאלֹהִים לְאֵל חָי..."