# data[].attributes.body
Research betyder at undersøge. Det betyder fx hvis en skole servere gamle grønsager og selvom fødevarestyrelsen har givet en sur smiley. Man skal hellere ikke researche for meget, for så kan det være svært at vinkle det. Målgruppen for historien, hænger tæt sammen med det emne, som historien skal bringes i. Derfor skal du som journalist også gøre dig klart, om historien skal i skolebladet, i det lokale dagblad, i den lokale eller den regionale ugeavis eller i en landsdækkende avis. Husk troværdigheden. Man skal ikke tro på alt, hvad man hører. Uanset hvor du henter din viden fra, skal du overveje troværdigheden bag. Og du skal huske at skrive i artiklen, hvor du har din viden fra. Når du researcher kan du bruge forskellige kilder til dine oplysninger. Fx læse aviser, bøger, fagblade eller via de digitale medier som nettet, tv og radio. Man kan også tale med kilderne i sit professionelle og private netværk, og måske vigtigst af alt kan man lytte efter historier i uformelle sammenhænge. Det kunne være ved familiefester, i bussen, i køen i supermarkedet, i skolen og andre steder, hvor man kommer. Det er nemlig ofte her, de ‘gode historier’ findes.

# data[].attributes.headline
Research Research betyder at undersøge. Det betyder fx hvis en skole servere gamle grønsager og selvom fødevarestyrelsen har givet en sur smiley. Man skal hellere ikke researche for meget, for så kan det være svært at vinkle det. Målgruppen for historien, hænger tæt sammen med det emne, som historien skal bringes i. Derfor skal du som journalist også gøre dig klart, om historien skal i skolebladet, i det lokale dagblad, i den lokale eller den regionale ugeavis eller i en landsdækkende avis. Husk troværdigheden. Man skal ikke tro på alt, hvad man hører. Uanset hvor du henter din viden fra, skal du overveje troværdigheden bag. Og du skal huske at skrive i artiklen, hvor du har din viden fra. Når du researcher kan du bruge forskellige kilder til dine oplysninger. Fx læse aviser, bøger, fagblade eller via de digitale medier som nettet, tv og radio. Man kan også tale med kilderne i sit professionelle og private netværk, og måske vigtigst af alt kan man lytte efter historier i uformelle sammenhænge. Det kunne være ved familiefester, i bussen, i køen i supermarkedet, i skolen og andre steder, hvor man kommer. Det er nemlig ofte her, de ‘gode historier’ findes.

# data[].attributes.subject
Research Research betyder at undersøge. Det betyder fx hvis en skole servere gamle grønsager og selvom fødevarestyrelsen har givet en sur smiley. Man skal hellere ikke researche for meget, for så kan det være svært at vinkle det. Målgruppen for historien, hænger tæt sammen med det emne, som historien skal bringes i. Derfor skal du som journalist også gøre dig klart, om historien skal i skolebladet, i det lokale dagblad, i den lokale eller den regionale ugeavis eller i en landsdækkende avis. Husk troværdigheden. Man skal ikke tro på alt, hvad man hører. Uanset hvor du henter din viden fra, skal du overveje troværdigheden bag. Og du skal huske at skrive i artiklen, hvor du har din viden fra. Når du researcher kan du bruge forskellige kilder til dine oplysninger. Fx læse aviser, bøger, fagblade eller via de digitale medier som nettet, tv og radio. Man kan også tale med kilderne i sit professionelle og private netværk, og måske vigtigst af alt kan man lytte efter historier i uformelle sammenhænge. Det kunne være ved familiefester, i bussen, i køen i supermarkedet, i skolen og andre steder, hvor man kommer. Det er nemlig ofte her, de ‘gode historier’ findes.

# data[].attributes.body
Indlandsstof: Politik, erhverv, socialstof, forbrug, miljø, skole, børneliv, uddannelse, ungdomskultur, kriminalitet, sundhed, fritid osv.

Udlandsstof: Politik, økonomi, miljø, EU osv.

Kulturstof: Underholdning, bøger, klassisk musik, pop og rock, film, teater og kunst, tv, kendte mennesker osv.

Livsstilsstof: Rejser, sport, byliv, mode, mad, boligindretning, biler, motorcykler osv.

Servicestof: Tv-programmer, vejrudsigt, aktiekurser, mærkedage osv.

Petitstof: Vittigheder, tegneserier, notitser, læserbidrag (ikke læserbrevene) osv.

Avisens stof kan være en blanding af oplysning, debat, og underholdning: Oplysning er fx politisk og økonomisk stof eller servicestof, fx tv-programmer. Debatstof eller opinionsstof er fx kommentarer, læserbreve, kronikker og ledere. Underholdning er fx bagsidehistorier og satire, tegneserier og konkurrencer.
Der er i princippet ingen begrænsning på, hvad der kan blive til et stofområde i en avis.

# data[].attributes.body
At skrive journalistisk adskiller fra hvordan vi skriver i hverdagen. Det gælder om hele tiden at gøre sin læser glad, for de skal ikke tvinge folk til at læse historierne. Det gør de ved at bruge en af skrive modellerne: nyheds trekanten. Skriv det spændende først og uinteressante sidst.

Forberedelser:
- Få idéen
- Fyld blokken (brainstorm, idépapir)
- Find historien
- Research det der mangler så du kan begynde at skrive
-  Skriv åbningen og planlæg resten evt. efter en model
- Revider historien (ændre eller forbedre noget efter en kritisk gennemgang)
- Sæt den i avisen og få den læst

Sproget:
Sproget skal kunne forstås af næsten alle. Sproget er tæt på hverdagssprog og der er ingen svære- eller fremmedord. En hovedregel er at sproget skal være ligesom en velpudset rude, som man kan se igennem uden at blive distraheret af fejl og urenheder. Kun i genren feature eller i særlige indgange eller udgange kan der være undtagelser og sproget gør sig opmærksom på sig selv.

Skrivemodeller:
- Nyheds trekant
Historierne falder efter vigtighed: de vigtigste og mest spændende historier kommer først og de kedeligste og mindst relevante til sidst. Denne metode bruges i næsten alle nyhedshistorier og også i TV. Fordelen for læseren er at de får de vigtigste nyheder at vide først og behøves ikke at læse de mindre vigtige nyheder.
- Kommoden:
Kommoden er en god model til f.eks. baggrundshistorier, interviews og kommentarer. Man fordeler stoffet ved hjælp af guldmønts-metoden, sådan at der ligger en belønning til læseren i hver skuffe, såsom spændende oplysninger, citater og scener.
- Feature-hjulet
Feature-hjulet kombinerer oplevelser med faktuel viden, så læseren bliver underholdt samt klogere mens de læser.
Handlingen fortæller hvad der aktuelt er sket på området, og dette hedder nyhedsdelen.
Perspektiv viser, hvad historien betyder for læseren.

# data[].attributes.body
Der er oftest mange forskellige vinkler på en historie. Som journalist har man en stor magt, da de kan tolke hændelsen de skriver om på en bestemt måde. F.eks hvis der har været et trafikuheld. Journalisten kan vælge at tolke det er bilisterne, der er hensynsløse, men hun/han kan også skrive, at det er på grund af dårlige veje. På den måde kan man påvirke læsseren holdninger.

Der findes 2 faser for vinkling:
Vinkling i researchen:
Vinkling i skrivefasen:

# data[].attributes.body
Det er alle de kriterier der er for at noget kan blive en nyhed. Den første er, at det skal værre aktuelt. Noget nyt og spændende. Den anden kriterie der er væsenlighed. Noget der har betydning for mange mennesker. To andre er Indentation og Sentation. I dem er det noget man kan se sig selv i og noget chokerende/fantastisk. Den sidste kritie er, at der skal være en "konflikt".

# data[].attributes.body
En historie skal som udgangspunkt have mere en kilde, fordi så virker den nemlig troværdig. Det gør den fordi der er flere kilde der "bakker op om hinanden", altså at de skriver og mener det samme. Dette gælder selvfølgelig ikke interview, da vi kun skal få 'svar' fra en persons synsvinkel i et interview. En journalist, som har gode kilder, er mere værd end den, som ikke har.

De tre typer kilder:

Erfaringskilder: som har oplevet historien på deres egen krop lidt ligesom førstehåndskilde. Cases bygger gerne på erfaringskilder. En erfaringskilde kan fx være en person, der har overværet det trafikuheld, journalisten skal skrive om.
Partskilder: som har en personlig interesse i historien. Det kan fx være en politiker, der prøver at komme igennem med et budskab eller en sag.
Ekspertkilder: som har en faglig viden om det, historien handler om. Det kan fx være en forsker, der kan forholde sig neutralt til sagen.

Fjolla, Asbjørn og Mat har swag. Hov vi må ikke lyve.

# data[].attributes.body
Ideudvikling er vigtig når man skal skrive en artikel.  Man bliver nød til at undre sig for at få ideer. Før man begynder at skrive en historie bliver man nød til have en ide. For journalister sker ideudviklingen ved at de laver brainstorm med andre journalister fra samme redaktion, og derfra for flere ideer til artiklen. På et redaktionsmøde kan man pitche sin idé for resten af redaktionen. At pitche betyder, at man i ganske kort form fortæller sin idé for de andre. På redaktionen coacher de også til hinadnen. Altså de spørger fx. ind til kollegaens ide og kommer med forslag om hvordan ideen kan udvikles. Ideudviklingen er en god ting at bruge tid på, for hvis ideen er god,  tager de andre ting i en artikel ofte kortere tid. Ideudvikling tager lige så lang tid som resarchen eller at skrive en historie.