# data[].attributes.body
Englanti - suomi + ruotsi, norja, tanska

# data[].attributes.body
Here you can read about memory illnesses in many languages, included Finnish and plain Finnish.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tietoa muistisairauksista eri kielillä - Muistiliitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Tällä sivulla löydät tietoa aivoterveydestä, muistisairauksista sekä muistisairaan kohtaamisesta eri kielillä. Sen lisäksi sivulla on materiaalia, jonka avulla voi keskustella muistisairauksiin liittyvistä aiheista sekä tarjolla olevista tukipalveluista.

# data[].attributes.body
Duodecim | Hoitotyön tietokanta | SELKO-lääkelaskutehtävät
(Kirjaudu organisaatiotunnuksilla)

# data[].attributes.body
Selkokielistä materiaalia sairauksian opiskeluun

# data[].attributes.attachment_link.title
Kansansairaudet (HYVE, sote-perustutkinto), selkodiat - Library of Open Educational Resources (aoe.fi)

# data[].attributes.attachment_link.description
Avointen oppimateriaalien kirjasto – aoe.fi

# data[].attributes.body
Harjoittele hoitoalan keskusteluja ja raportointia puhelimella tai tietokoneella

# data[].attributes.body
Podcast in easy Finnish in Spotify

# data[].attributes.attachment_link.description
Podcast · Aleksi · Tervetuloa kuuntelemaan Helppoa suomea! This is an easy to understand podcast for Finnish language learners. The show is aimed at around intermediate level, but beginners and more advanced learners are also welcome.

# data[].attributes.body
Papunetin materiaaleja

# data[].attributes.attachment_link.description
Sivulta löydät kommunikointitauluja ja muita välineitä kommunikointiin terveydenhuollon eri tilanteissa.

# data[].attributes.body
Harjoittele ääntämistä!

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.body
Opiskele puhekieltä itsenäisesti!

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervetuloa Puhutsä suomee? - puhutun suomen kielen verkkomateriaaliin! KURSSIN ESITTELY, OHJEET JA TAVOITTEET
Course introduction, instructions and course goals
opettajille (for teachers)
opiskelijoille (for students) for students in English (here)
saavutettavuusseloste LYHYT JOHDATUS

# data[].attributes.attachment_link.title
Kielitaitotestit: YKI ja VKT | Kielibuusti

# data[].attributes.attachment_link.description
Yleiset kielitutkinnot (YKI) ja valtionhallinnon kielitutkinnot (VKT)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tänne sivulle on koottu materiaaleja ja vinkkejä hoitoalan suomen opiskeluun.

Hoitajan, potilaan ja opiskelijan keskusteluja perushoitotilanteissa, kahdeksaan dialogiin liittyy suomi-englanti-sanasto sekä kuvia hoitotarvikkeista.

Opi hoitoalan suomea -oppimisympäristössä voit harjoitella tai kerrata hoitoalan suomen kieltä ja työelämätaitoja.

Nämä hoitoalan harjoittelua tukevat tehtävät on tehty osana Korko-projektia. Tekijät: Ella Hakala & Johanna Granlund, Tampereen ammattikorkeakoulu.

Taskuvihko auttaa oppimaan kieltä työssä tai työharjoittelussa! Taskuvihko sopii kaikille aloille.

# data[].attributes.attachment_link.description
Materiaaleja ja vinkkejä hoitoalan suomen opiskeluun.

# data[].attributes.body
Paljon opetusvideoita hoitotyön tilanteisiin ja toimenpiteisiin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.body
Kuva - sana - esimerkkilause

# data[].attributes.body
Kuvia, sanastoa, verbejä ja lauseita (S. 5-)

# data[].attributes.body
Random Finnish Lesson -sivulla

# data[].attributes.attachment_link.title
An interview with a obstetrician-gynecologist in Finnish

# data[].attributes.attachment_link.description
I put together a Finnish-English vocabulary list based on a podcast episode with an obstetrician-gynecologist. I hope you’ll like it!

# data[].attributes.headline
Kielibuustin itseopiskelu / Self study material  

# data[].attributes.subject
Kielibuustin itseopiskelu / Self study material  

# data[].attributes.body
Voit etsiä omalle tasollesi ja oppimistyylillesi sopivaa materiaalia. / You can search for material that suits your level and learning style.

# data[].attributes.attachment_link.title
Search self study material | Kielibuusti

# data[].attributes.attachment_link.description
Choose a way to study Finnish online to best suit you.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1 SAIRAALASANASTOA ENGLANNIKSI Koonnut Eeva-Riitta Ylinen Henkilökuntaa Henkilökunta Päivystysvuoro Työvuoro Vapaavuoro Amanuenssi Anestesialääkäri Apteekkari, kemisti Apteekki Apulaislääkäri Apulaisosastonhoitaja Apulaisylilääkäri Apuneuvoteknikko Diakoni Ensiapuryhmä Erikoislääkäri Fysioterapeutti Hammashoitaja Hammashuoltaja Hammasteknikko Jalkojenhoitaja Johtava ylihoitaja Johtava ylilääkäri Kehitysvammaisten hoitaja Kehitysvammaisten ohjaaja Kirurgi Kodinhoitaja Kotisairaanhoitaja Kuntohoitaja Kätilö Laitoshuoltaja Lastenhoitaja Lääketieteen kandidaatti Lääketieteen opiskelija Lääketyöntekijä Mielenterveyshoitaja staff on-call shift off-duty house officer (brit) Intern (am) anaesthetist chemist chemist s(shop), pharmacy senior house officer (brit) junior hospital medical officer(m.o) (brit) Resident(1st year) ward sister (brit) Assistant head nurse (am) Junior sister nurse(brit) Junior Charge nurse(brit) senior registrar(brit) prosthetic technician deacon emergency team senior hospital medical officer(s.m.o)(brit) attending physician(am) Physiotherapist dental assistant dental hygienist dental technician chiropodist director of nursing services(brit) director of nursing(am) matron/senior nursing officer(brit) executive medical director, consultant (brit) chief of staff(am) medical director(am) nurse for mentally handicapped supervisor for mentally handicapped surgeon homemaker district nurse rehabilitation assistant midwife ward domestic children s nurse medical graduate(brit ja am) medical student( brit ja am) pharmacy assistant psychiatric nurse

2 Optikko Osastonhoitaja Osastonlääkäri Osastonsihteeri Perushoitaja Päivähoitaja Röntgenhoitaja Sairaala-apulainen Sairaanhoitaja /erik.sairaanhoitaja erikoissairaanhoitaja Sairaanhoidon opiskelija Sairaankuljettaja Sosiaalikasvattaja Sosiaaliohjaaja Toimintaterapeutti Terveydenhoitaja Vastaanottoavustaja Välinehuoltaja Yleislääkäri Ylihoitaja Ylilääkäri optician departmental sister(brit) head nurse(am) charge nurse(brit) sister nurse(brit) sister/head nurse, nurse manager(am) registrar(brit) resident(am) ward clerk EN enrolled nurse(brit) practical nurse licensed vocational nurse(lvn) (am) Practical nurse, enrolled nurse day care nurse radiological technician (am) Radiographer (brit) nursing auxiliary (brit) nursing aid (am) ward domestic(brit) cleaner(am) nurse staff nurse RGN/SRN(state registered nurse) qualification(brit) RN registered nurse (am) specialised nursing courses (brit ja am) student nurse(brit ja am.) EMT,EMT-P, emergency medical technician paramedic child and youth welfare worker Social pedagogue social welfare supervisor occupational therapist public health nurse Health visitor medical receptionist and ward assistant supply technician, instrument technician GP, General Practitioner nursing director(am) senior nurse(brit) assistant matron(brit) senior nursing officer(brit) assistant director of nursing(am) consultant(brit ja am)

3 Sairaalan eri osastoja Ensiapu Fysioterapia Gynekologian... Heräämö Ihotautien... Kirurginen... Korva-nenä, kurkku... Kotisairaanhoito Laitos Lasten Leikkaussali Luu... Osasto Palovammaosasto Poliklinikat Psykiatrian... Pääsisäänkäynti Sisätautien... Sukupuolitautien... Sädehoito Röntgen Tarttuvien tautien... Teho-osasto Toimintaterapia Valvonta Vanhusten... Viranomainen Äitiys.. Accident & Emergency, A&E (engl.) Emergency Room, ER (amer.) physiotherapy gynaecological recovery room dermatological... surgical... E:N:T community nursing institution paediatric operation theatre orthopaedic ward burns ward out-patients... psychiatric... main entrance medical... venereal diseases VD... radiotherapy x-ray infectious diseases... intensive care unit intensive therapy unit occupational therapy A&E Ward (engl.) geriatric... authority maternity...

4 Hoitotieteen sanastoa Adaptaatio Ahdistuneisuus Aikuinen Alaikäinen Alue, piiri, ala Arvio Arvo Arvostus Asenne Asettaa, määrätä Asiakas Asiallinen Asian ajaminen Aste Asukas Edistää Edistynyt Ehkäistä Ennakoida, aavistaa Haaste Harkita Henkilökohtaiset tavoitteni Hoito, huolenpito, hoiva Hoitoon sitoutuminen Hoitotyön luokitus Hoitotyön standardit Hoitotyön suunnitelma Hoitotyön tavoitteiden asettaminen Huomio Ikääntyminen Ilmeinen Itsehoitovalmius Jatkumo Jatkuva Johtopäätös Kaikenkattava Kartoittaminen Kattava Kehitys Keskittyä Kiistelevä keskustelu Kirjoittaja, tekijä Kiintymys Kohdata, haastaa Koostua jostakin Koota, vetää yhteen Kulttuuri, viljely Kunto, tila Kuvailu Kyky Kyselykaavake adaptation anxiety grown up underage domain assessment value appreciation attitude constitute client adequate advocacy degree resident promote advanced prevent anticipate challenge consider My personal goals caring compliance care scale standards of care care plan set the objectives for the nursing programme attention aging apparent self-care agency continuum continuous conclusion all-encompassing charting comprehensive development concentrate debate author attachment confront compose of conclude culture condition description ability questionnaire

5 Kyvyttömyys Käsite Käsitteellinen Käsitteenmuodostus Kätevä, sopiva Käytettävissä oleva Käyttäytyminen Laadunvarmistus Laatu Laitostuminen Lastentautien hoito Leikkaus-ja anestesiologinen hoito Lievittää Lievittää, helpottaa Luokka Luokitella Luonnehtia Lähestymistapa Moniselitteinen Mukauttaa, sovittaa Muuttaa Myötäeläminen,myötätunto Määritelmä Neuvoa, ohjata Neuvonantaja Näyttää joltain Nykyinen, ajankohtainen Ohjata, määrätä Olettaa Oletus Olla kiinostunut Olosuhteet Ominaisuus Osallistua, antaa panos Parannus Peittää, kätkeä Periaatteet Kokonaishoidon periaate Yksilöllisyyden periaate Jatkuvuuden periaate Omatoimisuuden periaate Perusta Psykiatrinen hoito Pätevä Päätös Rajoittaa, ympäröidä Rajoittaa Rakennelma Rakentaminen Sekaanntus Selventää, selkiyttää Selviytymiskäyttäytyminen Selviytyä disability concept conceptual conceptualisation convenient available behaviour quality of care quality institutionalisation Paediatric nursing operating room and anaesthesiological nursing alleviate comfort category categorize characterize approach ambiguity accommodate alter compassion definition counsel councillor appear contemporary direct assume assumption concern with circumstances characteristic contribute improvement conceal principles the principle of holistic care the principle of individuality the principle of continuity of care the principle of active participation basis psychiatric nursing competent decision circumscribe constrain construct construction confusion clarify coping cope

6 Seuraus consequence Sisätautien ja kirurginen hoito medical and surgical nursing Sitoutua adhere Sitoutuminen bonding Sitoutuminen commitment Sivumerkitys connotation Sopeutuminen adjustment Sopimus contract Sopusoinnussa in accordeance Sovellettavissa oleva applicable Sovellutus, käyttö application Sovinnaisuus, peinteisyys convention Suhde, yhteys association Syy-seuraus cause-effect Syy-yhteyden omaava causal Tarkkaavainen attentive Tavoite, päämäärä goal/objective/target, aim Terveystietoinen health conscious Teoriaan perustuvan johtopäätöksen teko deduction Tieteenala discipline Tieteenalakohtainen disciplinary Tietoinen conscious Tilanteeseen liittyvä contextual Todiste, näyttö evidence Tutkimus(tiet) survey Täydellinen, kattava complete Vaatia, väittää claim Vaihtoehto alternative Vaiva discomfort Vakaumus, vakuuttuneisuus conviction Varmistaa ensure Verrata compare Vähentää reduce Välttää avoid Yhdenmukainen, vastaava consistent Yhdenmukaisuus congruity Yhdistää connect Yhtenäinen, aukoton coherent Yhteistyö collaboration Yhteys(asia, tilanne-) context Yhtäpitävä congruent Yksimielisyys agreement Yksilövastuinen hoitaja primary nurse Yksilövastuinen hoitotyö primary nursing Yleinen, yhteinen common Ympäristö environment

7 Osaston paikkoja, tavaroita ja käsitteitä Ateriapalvelu Esite Erillinen Henkilökunnan keskus Hoitajien kanslia Huuhteluhuone Käytävä Liinavaatevarasto Likainen huuhteluhuone Puhtaanapito Päiväsali Pääaula Sairaalaan tulo/ottaminen Toimenpidehuone Välinevarasto meals-on wheels service booklet separate staff base nurses office sluice corridor linen room dirty utility room sanitation day room main lobby admission treatment room equipment store

8 Potilaan ja potilashuoneen tavaroita ja esineitä Aamutakki Allas Alusastia Arvoesineet Astia, malja Huopa, peitto Kaappi Kainalosauva Kuulolaite Kuumemittari Kylpyhuone Kävelykeppi Lakana Likapyykkipussi Paarit Partakone Patja Pesuallas Piilolasit Poikkilakana Potilashuone Pyörätuoli Pyyhe Pyykki Päiväpeite Saippua Sairauskertomus Sermi Silmälasit Soittokello Suihku Sälekaihtimet Tahdistin Tekohampaat Tossut Tunnistusranneke Tyyny Varavuode Vessa Vessa Virtsapullo Vuodepesu dressing gown basin bedpan valuables bowl blanket cupboard crunch hearing aid thermometer bathroom walking stick sheet linen skip stretcher (engl./amer.) Cot (amer.) shaver mattress sink contact lenses draw-sheet patient room wheelchair towel laundry bedspread soap case history screen spectacles, glasses alarm bell shower blinds pacemaker false teeth/dentures slippers wrist identification pillow cot-bed toilet lavatory urinal bed-bathing

9 Toimenpiteisiin liittyvää sanastoa Onko vatsanne toiminut? Oletteko virtasannut? Aistit Annos Apu, avustasminen Arpi Atulat, pihdit Desinfioitu Elvyttää (elin)luovuttaja Epäterveellinen Erillään pidetty Esilääkitys Haava Happi Hengitys Herääminen Heti Hiilihydraatti Hoito, toimenpide Ihonalainen Infuusio Infuusiolaite Intubaatio Kaapu Kaarimalja Kantoside Kanyyli Kertakäyttöinen Kiinnittää huomiota Kipsi Kipulääke Koeputki Komplikaatio Kuolio Laite (lääkärin)lähete Laskimonsisäinen Lihakseen annettava Lääkitys Mustelma, ruhje Mutkikas Myrkyllinen Nestetasapaino Nenämahaletku Olla tarkkailtavana Paino Peräsuiske Pituus Pinsetit Have you had your bowels opened today? Have you urinated? faculties dose assistance scar forceps scrubbed resuscitate, CPR donor unhealthy kept apart pre-medication wound oxygen respiratory recovery immediately carbohydrate treatment subcutaneous infusion intravenous giving set intubation gown kidney-basin sling canula disposable pay attention to cast, plaster painkiller tube complication gangrene appliance referral intravenous intra muscular medication bruise complicated poisonous fluid balance naso-gastric tube be under medical supervision weight enema length tweezers

10 Pitkävaikutteinen Puhtaus Pumpulituppo Pätevyys, soveltuvuus Raportti Ravinnotta Ravitsemus Resepti kirjoittaa resepti Riittävä Ristikoe Ruisku Sairaalainfektio Sairausvakuutus Side Sideharso Siisteys Sivuvaikutus Sopiva Sosialliturva Staasi Suostumus Suostumuskaavake Säännöllinen Tarkkailu Tarralappu Tekohengitys Tikki Todennäköinen Todiste Toipuminen Toimenpide Turva Tutkimustulos Tutkimus Tyhjiö Tynkä Uloste näyte Valikoima Valtimonsisäinen Valvonta Vamma Varattua aika Vastuullinen Vaurio Verensiirto Verikoe Virallinen Vuoto Välttämätön Yksityiskohta long acting cleanliness swab qualification report no nourishment nutrition prescription prescribe sufficient cross-match blood syringe cross-infection health insurance bandage gauze tidiness side-effect suitable social security cuff consent consent form regular observation label artificial respiration stitch likely evidence recovery procedure security finding investigation vacuum stump stools sample variety intra-arterial supervision injury, handicap appointment responsible damage blood transfusion blood sample official bleeding essential detail

11 Verbejä Ammottaa Annostella Antaa, tarjota Arvioida Ehdottaa Hyytyä Järjestää Kantaa Kouristaa Korvata Kuljettaa, laittaa Imeä Intuboida Laihtua Laukaista Lihoa Liata, tahrata Lähettää Lävistää Odottaa Oksentaa Ommella Onnistua Osoittaa, näyttää Paikallistaa Parantua Poistaa Puuduttaa Pyytää Pyörtyä Riidellä Saada takaisin Sekoilla Selvitä Siirtää Sinetöidä Sisältää Sovittaa yhteen Suojata Suorittaa Tapahtua Tilata Tuoda Täyttää kaavake Tutkia Valittaa Valmistaa Viedä Väärinkäyttää, hyväksikäyttää gape dose provide assess suggest clot arrange carry convulse make up for pass suck intubate lose weight trigger gain weight soil refer pierce expect vomit suture manage demonstrate be spotted improve remove numb request faint quarrel recover mess with cope with transplant seal include match protect perform take place order bring fill in examine complain prepare carry abuse

12 Potilaan oireet / olotila Aliravitsemus Aliravittu Arka, hellä, kipeä Avanne, fisteli Eläkkeellä oleva Ennuste Halvaantunut Halvaus Helpottunut, huojentunut Hengenahdistus Hermostunut Hikinen Houraileva, sekava Huimaus Huolestunut, hätääntynyt Huonovointinen Hyökkäävä Hämmentävä Ihottuma Ilmavaivat Itkuherkkä Itkeskelevä Kalpea Kivuntunnoton Kohtaus Kuiva Kuihtunut, riutunut Kuolemansairas Kutina, kutista Kuumeinen Kylmettyminen Leikkaus Levoton, häiriintynyt Levoton, hermostunut Luottamukselllinen Masentunut Muistinmenetys Munuaissiirrännäinen Nihkeä Nälkiintynyt Oire Oikukas, pahantuulinen Pahanlaatuinen Pehmustettu Pelokas, levoton Pidätyskyvyttömyys Poissa tolaltaan Punoittava Rappeuttava Rauhallinen Rehellinen malnutrition malnourished tender fistula retired prognosis paralysed stroke relieved dyspnoea nervous perspiring delirious dizziness distressed unwell aggressive confusing eczema wind pains tearful weepy pale analgesic fit dehydrated drawn terminally ill itch feverish hypothermia operation, surgery disturbed fidgety confidential depressed amnesia kidney transplant clammy starved symptom moody malignant padded apprehensive incontinence upset flushed degenerative calm honest

13 Rentoutunut, huojentunut Riutunut Sekava, hämmentynyt Shokissa oleva Syanoottinen Syrjään vetäytyvä Tajuton Terveys Toimintakyky Tulehtunut Turvonnut Tuskainen Tyyni, rauhallinen Ummetus Unelias Uupunut Valmisteltu Valpas, reagoiva Vapaaehtoinen Voimaton Vuoto Väsynyt Yksinäisyys Ympärileikattu Ärsyttävä relaxed peaky confused shocked cyanosed withdrawn unconscious health facility inflamatted swollen agonised, anxious calm constipation drowsy exhausted prepared alert volunteer frail spillage tired solitude circumcised irritating Sairauksia Aivohalvaus Aivotärähdys Infektiosairaudet Keuhkokuume Keuhkoputkentulehdus Mahahaava Masennus Munuaistaudit Nivelreuma Reumasairaudet Ruoansulatusvaiva Säärihaava Syöpä Vatsakalvontulehdus cerebral palsy concussion infectious diseases pneumonia bronchitis ulcer depression diseases of the kidney rheumatoid arthritis rheumatic diseases indigestion varicose ulcer cancer peritonitis

14 Anatomiaa Aivolisäke Aivot Alaleuka Alaraaja Etusormi Haima Hammas Henkitorvi Hiukset Huuli Ien Iho Jalka Jalkapöytä Jalkapohja Jalkaholvi Jänne Hermo Hikirauhanen Kalvo Kantapää Kasvot Kainalokuoppa Kaula, niska Keho, ruumis Keskisormi Keuhko Kieli Kilpirauhanen Kitalaki Kivespussi Kohdunsuu Kohtu Korva Korvannipukka Kurkku, nielu Kudos Kulmakarvat Kurkunpää Kurkku Kylkiluu Kädenselkä Kämmen Käpyrauhanen Käsi Käsivarsi Kynsi Kyynärpää Kyynärvarsi Lantio Lapaluu Leuka pituitary gland brain lower jaw lower limb index finger pancreas tooth trachea, windpipe hair lip gum skin foot instep sole arch tendon nerve sweat gland membrane heel face armpit neck the body middle finger lung tongue thyroid palate scrotum cervix uterus ear earlobe throat tissue eyebrows larynx throat rib back of the hand palm pineal gland hand arm nail elbow forearm pelvis shoulder blade chin

15 Lihas Lihas- Lima Linssi, mykiö Lisäkilpirauhanen Lisämunuainen Lonkka Lonkkaluu Luomi Luu Luuranko Mahalaukku Maksa Masu Munasarja Munasolu Munatorvi Munuainen Napa Nikama Nivel Nenä Nielu, kurkku Nielurisat Nilkka Nimetön Nivel Nivelside Nivus Nyrkki Nänni Ohimo Ohutsuoli Olkapää Olkavarsi Otsa Paksusuoli Pallea Peukalo Pikkusormi Perna Peräaukko Peräsuoli Pohje Polvi Poski Pupilli, silmäterä Pää Päänahka Raaja, jäsen Ranne Rauhanen Rasva muscle muscular mucus lens parathyroid gland adrenal gland hip hipbone mole bone the skeleton stomach liver belly ovary ova fallopian tube kidney navel, umbilicus vertebrae joint nose pharynx tonsils ankle ring finger joint ligament groin fist nipple temple small intestine shoulder upper arm forehead large intestine diaphragm, midriff thumb little finger spleen anus rectum calf knee cheek pupil head scalp limb wrist gland fat

16 Reisi Rinta(naisen) Rinta, rintakehä Rintalasta Ruokatorvi Rusto Sappi, sappineste Sappirakko Sappitiehyt Selkä Selkäranka Sierain Silmä Silmämuna Silmäluomi Silmäripset Sisäelimet Solu Solisluu Sormenpää Sormi Sukupuolielimet Suoli Suolet, suolisto Suoni Suu Sääri, jalka Sääri Sydän Sydänlihas Sylkirauhanen Sylki Synnytyselimet Takamus Talirauhanen Tyrä Umpilisäke Valtimo Varvas Varpaankynsi Vartalo Vatsa Vatsa, masu Veri Verisuoni Virtsa Virtsaputki Virtsarakko Virtsatiehyt Värikalvo Vyötärö Yläleuka Yläraaja thigh breast chest breastbone oesophagus, gullet cartilage bile gall bladder bile duct back spine, backbone nostril eye eyeball eyelid eyelashes internal organs cell collarbone finger tip finger genitals intestine, bowel, gut intestines, bowels vessel mouth leg shin heart myocardial salivary gland spit reproductive organs bottom, buttocks sebaceous gland hernia appendix artery toe toenail trunk abdomen tummy blood blood vessel urine urethra bladder ureter iris waist upper jaw upper limb

# data[].attributes.attachment_link.title
SAIRAALASANASTOA ENGLANNIKSI - PDF Ilmainen lataus

# data[].attributes.body
Paljon videoita ja harjoituksia hoitotyön suomen opiskeluun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitaalinen oppimateriaali hoiva-alan suomen kieleen Aloita opiskelu Jatka harjoittelua Oppimateriaali hoiva-alalle Tämä on hoiva-avustajan opinnoista ja työstä kiinnostuneille tarkoitettu suomen kielen verkkokurssi. Kurssi tarjoaa monipuolista kielitukea hoiva-avustajien opiskeluun ja työn arkeen. Kurssilla painotetaan erityisesti hoivatyön sanastoa sekä käytännön työtehtäviin liittyviä termejä. Tervetuloa mukaan! Oppimateriaali valmistuu keväällä 2024.

# data[].attributes.body
Perustaso, keskitaso ja ylin taso

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
YKItreeneissä voit valmistautua suomen kielen yleiseen kielitutkintoon, mutta se soveltuu myös itsenäiseen suomen kielen opiskeluun.

YKItreenit sisältää rakenne- ja sanastoharjoituksia sekä puheenymmärtämis- ja tekstinymmärtämistehtäviä kolmella eri tasolla. Yleisessä kielitutkinnossa on neljä osiota: tekstin ymmärtäminen, kirjoittaminen, puheen ymmärtäminen ja puhuminen. Rakenteet ja sanasto -osio on jäänyt pois, mutta toki niiden hyvä hallinta auttaa testattavilla kielen alueilla, joten niitäkin kannattaa harjoitella.

1. Suomen kieli, perustason harjoitustehtäviä
2. Suomen kieli, keskitason harjoitustehtäviä
3. Suomen kieli, ylimmän tason harjoitustehtäviä
Lisätietoja yleisestä kielitutkinnosta: Englannin ja ruotsin YKItreenit:

Suomen kielen harjoitustehtäviä

Puheenymmärtämis- ja tekstinymmärtämistehtäviä sekä rakenne- ja sanastoharjoituksia. YKIn tasot 1 ja 2.

Suomen kielen YKItreenit, harjoitustehtäviä: keskitaso

Puheenymmärtämistehtäviä (1), tekstinymmärtämistehtäviä (2) sekä rakenne- ja sanastoharjoituksia (3). YKIn tasot 3 ja 4. Suunnilleen keskitasoa vastaava kielitaito tarvitaan Suomen kansalaisuuteen.

Suomen kielen harjoitustehtäviä

Puheenymmärtämistehtäviä (1), tekstinymmärtämistehtäviä (2) sekä rakenne- ja sanastoharjoituksia (3). YKIn tasot 5 ja 6.

# data[].attributes.attachment_link.title
YKItreenit - tavoitteena yleinen kielitutkinto suomen kielessä

# data[].attributes.attachment_link.description
Tee kielitutkintoon valmentavia suomen kielen tehtäviä!

# data[].attributes.headline
Random Finnish Lesson: YKI-infoa (in English)

# data[].attributes.subject
Random Finnish Lesson: YKI-infoa (in English)

# data[].attributes.body
Very usefut tips for YKI

# data[].attributes.attachment_link.description
A blog about Finnish grammar, vocabulary and culture. I'm a native Finn and a professional Finnish teacher writing in English or in easy Finnish.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhteystiedot:

Maija Eerola, ELMA- hankkeen projektipäällikkö, LAB [email protected] , puh. 050 463 5069

Petra Salmensuu, ELMA- hankkeen osatoteutuksen projektivastaava, Koulutuskeskus Salpaus, petra.salmensuu@salpaus. fi, puh. 040 864 8536

# data[].attributes.attachment_link.description
Opi hoitoalan suomeaoppimisympäristö Tervetuloa! Oppimisympäristössä voit harjoitella ja kerrata hoitoalan suomea ja työelämätaitoja. Tutustut myös hoitoalaan Suomessa. Oppimisympäristö sopii sinulle, joka haluat opiskella hoitoalaa, olet jo alan opiskelija tai ammattilainen. Oppimisympäristön käyttö on helppoa. Katso video, niin pääset alkuun. Onnea ja iloa oppimiseen! Oppimisympäristön käyttö 1 Hoitoala Suomessa 2 Vuorovaikutus hoitotyössä 3 Ohjaaminen ja avustaminen [...]

# data[].attributes.body
LÄÄKITSE - Itsearviointityökalu lääkehoidon osaamisen arviointiin pätevöityville sairaanhoitajille

# data[].attributes.attachment_link.title
LÄÄKITSE- lääkehoidon kompetenssin itsearviointi työkalu pätevöityville sairaanhoitajille - Library of Open Educational Resources (aoe.fi)

# data[].attributes.attachment_link.description
Avointen oppimateriaalien kirjasto – aoe.fi

# data[].attributes.body
Selkeä opas hoitotyön kirjaamiseen.

# data[].attributes.headline
Suomen verkkokielioppi - Finnish Online Grammar

# data[].attributes.subject
Suomen verkkokielioppi - Finnish Online Grammar

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
course: suomen verkkokielioppi - finnish online grammar

# data[].attributes.attachment_link.title
Aalto OpenLearning: Course: Suomen verkkokielioppi - Finnish Online Grammar

# data[].attributes.body
Tällä videolla on perusfraaseja hoiva-avustajan työhön suomeksi (käännös tagalogiksi). Muitakin hyviä videoita kanavalla!

# data[].attributes.attachment_link.title
Simple Finnish 101 # 9 : Important phrases you need to know as a nurse in Finland

# data[].attributes.headline
Harjoittele YKI-testiin - tietoa ja harjoituksia

# data[].attributes.subject
Harjoittele YKI-testiin - tietoa ja harjoituksia

# data[].attributes.attachment_link.title
Harjoittele Yki-testiin - Osaamisen paikka

# data[].attributes.attachment_link.description
Yleistä Yki-testistä Keskitason (3-4) testi Harjoituksia ylemmän tason (5-6) testiin

# data[].attributes.headline
Osaan puhua hyvinvoinnista ja terveydestä

# data[].attributes.subject
Osaan puhua hyvinvoinnista ja terveydestä

# data[].attributes.body
Harjoituksia ihmisen terveys ja sairaus -teemasta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Energiankulutus ja elämäntavat

Klikkaa pieniä nuolia. Tämä muuttaa taulukon järjestystä.

Kalorilaskurilla voit laskea, kuinka paljon kulutat energiaa: Kalorilaskuri
Digitehtävä: oma energiankulutus
Mitä teet päivän aikana ja paljonko kulutat energiaa?

Merkitse taulukkoon oma aikasi vuorokaudessa (yhteensä 24 tuntia).

Lataa tiedosto ja vaihda omat tiedot taulukkoon.
Energiankulutus päivässä
Pohdi!

Kuinka paljon sinun pitää siis syödä, että painosi pysyy samana?

Mitä tapahtuu, jos syöt vähemmän kuin kulutat?

Mitä tapahtuu, jos syöt enemmän kuin kulutat?

Kaloritaulukosta voi katsoa, paljonko energiaa on ruoassa: Kaloritaulukko
Digitehtävä: ruokapäiväkirja
Pidä ruokapäiväkirjaa. Lataa taulukko ja kirjoita, mitä syöt.
Ruokapäiväkirja
Pohdi!

Kuinka monta prosenttia syömästäsi ruoasta on rasvaa?

Mitä tapahtuu, jos syöt paljon rasvaa?

Mitä tapahtuu, jos syöt hyvin vähän rasvaa?

Kuuntelut
Kuuntelu 1.
Kuuntele keskustelu monta kertaa ja tee tehtävät.

https://osaansuomessa.fi/wp-content/uploads/2019/05/Terkkari-1.m4a

Tehtävä 1.1
Kuuntelu 2.
Kuuntele keskustelu monta kertaa ja tee tehtävät.

https://osaansuomessa.fi/wp-content/uploads/2019/05/Terkkari-3.m4a

Tehtävä 2.1

Kuuntelu 3.

https://osaansuomessa.fi/wp-content/uploads/2019/05/Terkkari-2.m4a

Ensiapu

# data[].attributes.attachment_link.title
Osaan puhua hyvinvoinnista ja terveydestä

# data[].attributes.attachment_link.description
Klikkaa pieniä nuolia. Tämä muuttaa taulukon järjestystä. Kalorilaskurilla voit laskea, kuinka paljon kulutat energiaa: Kalorilaskuri Digitehtävä: oma energiankulutus Mitä teet päivän aikana ja paljonko kulutat energiaa? Merkitse taulukkoon oma aikasi vuorokaudessa (yhteensä 24 tuntia). Lataa tiedosto ja vaihda omat tiedot taulukkoon. Energiankulutus päivässä Pohdi! Kuinka paljon sinun pitää siis syödä, että painosi pysyy samana?

# data[].attributes.body
Voit harjoitella tämän materiaalin avulla oireiden kartoittamista ja kysymistä potilaalta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Omaolo on kansallinen digipalvelu, joka auttaa sinua arvioimaan hoidon tai palvelun tarvettasi. Jos epäilet koronavirusta, vastaa oirekyselyyn Omaolossa. Omaolo ohjaa sinut oikean avun luo.

# data[].attributes.body
Tee itse netissä terveystarkastus kysymysten avulla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tee tämä terveystarkastus, kun haluat kattavan raportin terveydentilastasi.

# data[].attributes.body
Tietoa, kuvia, sanoja ja lauseita

# data[].attributes.body
Selkokielisiä ja kuvaohjeita leikkauspotilaalle (Papunet)

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuvalliset ja selkokieliset ohjeet auttavat potilaan valmistautumista leikkaukseen niin kotona kuin leikkauspäivänä sairaalassa.

# data[].attributes.body
Dialogien sanastot (suomi-englanti) ja kuvat liitteissä (Word).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dialogien avulla voit tutustua hoivakodin perushoitotilanteissa käytettävään vuorovaikutukseen hoitajan, potilaan ja opiskelijan välillä. Tilanteita on yhteensä kahdeksan. Jokaiseen dialogiin liittyy sanasto (suomi-englanti) sekä joitakin valokuvia hoitotarvikkeista.

Dialogit etenevät kronologisessa järjestyksessä. Sanasto kumuloituu dialogista toiseen, joten dialogit kannattaa lukea järjestyksessä. Sanoista annetaan sanastossa yleensä ensin se muoto, jossa sana esiintyy tekstissä ja sen jälkeen sanan tai verbin perusmuoto. Osa sanoista liittyy vahvasti kontekstiin.

Dialogit jäljittelevät autenttista tapaa keskustella potilaan kanssa. Niitä on kuitenkin selkeyden vuoksi yksinkertaistettu. Osa puhekielessä käytettävistä fraaseista on selitetty sanastossa.

Dialogit

Rouva Mäen omahoitaja Siiri ja opiskelija Jenna menevät aamuraportin jälkeen rouva Mäen ja rouva Niemisen huoneeseen. He ottavat hoitokärrystäpoikkilakanan, pikkupyyhkeen, pesuvadin ja pesulappuja.

H (= hoitaja): Huomenta, rouva Mäki.
P (= potilas): Huomenta.
O (= opiskelija): Huomenta. Tuon portatiivin voi varmaan viedä pois. Kävittekös te yöllä portatiivilla?
P: Kävin minä kerran, yöhoitaja auttoi. Viekää pois vaan, päivällä käyn vessassa.

Opiskelija vie portatiivin huuhteluhuoneeseen.
Sillä aikaa hoitaja aloittaa aamupesut rouva Mäen kanssa.

H: Tänä aamuna tehdään vuodepesut. Otin opiskelijan mukaan, niin voidaan yhdessä hoitaa pesut ja pedata sänky.
P: No niin. Passaa mulle.

Hoitaja ottaa pesuvatiin lämmintä vettä ja laittaa vadin pöydälle.
Opiskelija tulee avuksi, kostuttaa vedessä pesulapun ja antaa sen rouva Mäelle.

O: Jaksaako rouva pestä itse kasvot? Tässä olisi teille pesulappu.
P: Kyllä mä jaksan.
O: Sitten kammataan hiukset.
P: Se riittää, ei ole vieraita tänään tulossa. Mutta huomenna on tulossa vieraita,
ehtiskö opiskelija laittamaan sitten papiljotit mulle?
O: Huomenna voidaan laittaa. Huomenna onkin suihkupäivä,
niin sen jälkeen laitetaan sitten rouva nätiksi vieraita varten.
P: Joo. Nyt on kasvot pesty.
O: Hyvä. Minä avustan sitten rouvaa pesemään kainalot ja kädet ja pyyhin jalat.

Opiskelija auttaa rouva Mäkeä pesemään kainalot ja kädet. Sen jälkeen hän ottaa uuden pesulapun ja pyyhkii vielä pesulapulla rouvan jalat.

O: Jalat pestään kans. Otetaanpa varpaanvälitkin.
H: Jos käännytte sitten toiselle kyljelle, niin pesen selän ja takapuolenkin. Rullasin tämän puhtaan poikkilakanan valmiiksi, vaihdetaan se samalla. Selkä näyttää oikein siistiltä, ei ole painunut. Onneksi te pystytte vähän liikkumaan siinä petillä, niin ei pääse iho painumaan.
P: Kyllä minä vähän kylkeä käännän itsekin.
H: Hyvä. Sitten otetaan vielä yksi pesulappu ja pestään lopuksi alapää, noin.
O: Kääntykää vielä toiselle kyljelle, niin otan lakanan tältä puolelta vastaan. Hyvä.
H: Noin, nyt on pesut hoidettu tältä aamulta. Sitten tulisi aamupala. Nostanko sängyn päädyn, jaksatteko istua odottamaan aamupalaa?
P: Kyllä minä jaksan, aamupesut piristi jo vähän.
O: Hyvä, nostetaan pääty. Ihan kohta tulee aamupala.

Opiskelija vie aamupalan rouva Mäelle. Rouva odottaa jo istuma-asennossa, sängyn pääty koholla.

O: No niin, tässä olis sitten aamupalaa. Laitan teille vielä tuon pöydän eteen, niin pääsette syömään.
P: Joo, kyllä minä itse vielä jaksan syödä, vaikka tänä aamuna olenkin vähän väsynyt.
O: Se on hyvä.

Opiskelija ottaa yöpöydän kannen alta pienen pöydän esiin ja asettaa sen rouva Mäen eteen. Sitten hän tuo ruokakärrystätarjottimen ja ottaa puuron päältä kannen pois.

O: Noin, tuossa on tarjotin teille. Tänä aamuna teille on tarjolla luumupuuroa, kun ei ole se maha toiminut vähään aikaan.
P: Hyvä, se helpottaa sitten oloa, kun toimii.
O: Hyvää ruokahalua!
P: Kiitos!

Opiskelija siirtyy rouva Niemisen luo. Rouva Nieminen ei puhu enää itse, mutta opiskelija juttelee hänelle ystävällisesti.

O: Sitten nostan rouva Niemisen istumaan. Huomenta, rouva! Minä tulen tänä aamuna teitä syöttämään. Noin, laitan vielä tyynyn tuohon tueksi, niin pysytte siinä hyvässä asennossa.

Opiskelija nostaa sängyn päädyn ylös ja asettelee rouvan hyvään istuma-asentoon. Sitten hän asettaa pöydän rouvan eteen ja hakee hänelle ruokatarjottimen.

O: Täältä tulee teillekin aamupalaa. Saatte samaa puuroa kuin naapuri. Laitetaanpa ensin ruokaliina tuohon suojaksi, ettei sänkyyn tipu mitään.

Opiskelija asettelee paperisen ruokaliinan rouva Niemisen rinnuksille ja ottaa puuron päältä kannen pois.

O: Noin. Sitten mä laitan vähän maitoa tähän puuron sekaan, niin menee paremmin alas. No nyt, avatkaapa suuta vähän. Hyvä. Ja sitten vähän maitoa tästä nokkamukista. Noin, hyvin menee. Teillä taitaakin olla nälkä tänä aamuna, kun noin hyvin ruoka maistuu.

Rouva Niemisellä on tänä aamuna hyvä ruokahalu. Kun hän on syönyt kaiken, opiskelija vie tarjottimen pois ja laittaa rouvan taas hyvään asentoon. Hän ottaa ruokaliinan pois ja pyyhkii rouvan suun.

O: Hyvä, tehän söitte kaiken! Laitan tämän sängynpäädyn vähän alemmas, niin voitte alkaa ruokalevolle. Vähän myöhemmin tullaan sitten hoitajan kanssa vaihtamaan teidän asentoa toiselle kyljelle. Siihen asti saatte maata siinä pikkasen kohoasennossa.

Noin tunti aamupalan jälkeen hoitaja ja opiskelija tulevat taas huoneeseen.

H: No niin, nyt vaihdetaan rouva Niemisen asentoa. Me otetaan ensin tämä peitto pois ja kurkataan housuun, että tarviiko meidän vaihtaa vaippaa. Lasketaan ensin sängyn laidat alas.
O: Katsotaanpas. No niin, sinne onkin tullut tavaraa. Nyt pitää ottaa vettä ja pestä kunnolla. Hyvä, että on maha toiminut! Puuro teki tehtävänsä. Minä haen pesuvehkeet.

Opiskelija hakee kaapista molemmille hanskat sekä pesulappuja, pikkupyyhkeen ja uudet vaipat. Hän ottaa mukaan myös pesuainepullon, josta hän voi laittaa pesulapuille ihoystävällistä pesuainetta. Hoitaja ja opiskelija laittavat käsineet käsiinsä.

H: No niin. Otetaanpa tuosta vähän vettä ja pesulappuja niin saadaan rouvalle taas puhdasolo. Mä pesen ensin tästä etupuolelta, noin. Sitten käännetään teidät kyljelle ja pestään takapuoli.

Opiskelija laittaa parille pesulapulle pesuainetta ja pyyhkii rouvan takapuolen puhtaaksi. Sitten hän kuivaa sen pyyhkeellä kuivaksi.

O: Noin, nyt on takapuoli pesty. Nyt me laitetaan vähän rasvaa sinne, niin ei tuu ongelmia iholle.

Opiskelija ottaa yöpöydältä rouvan oman voidetuubin ja levittää rasvaa iholle.

O: Noin. Ja nyt puhdas vaippa sinne alle, ja sen jälkeen me käännetään teidät takaisinselälleen. Ensin laitetaan tämä sininen suoja tänne alle.
H: Hyvä, laitetaan vielä vaippa kunnolla kiinni. Kummalle kyljelle rouva sitten käännetään?

O: Oikealla kyljellä rouva oli ennen aamupalaa, niin eiköhän me nyt sitten käännetähänet vasemmalle kyljelle. Vähän aikaa hän makasi selällään. Katsokaa rouva nyt tännepäin! Me otetaan teistä kiinni ja käännetään teidät.

Hoitaja ja opiskelija kääntävät yhdessä rouvan hyvään kylkiasentoon. Lopuksi opiskelija tarkistaa, että alempi käsi on hyvässä asennossa.

O: Sitten katsotaan vielä, että käsi tulee hyvään asentoon, noin.
H: Ja selän taakse laitetaan pari tyynyä ja jalkojen väliin vielä yksi. Onko nyt hyvä asento?
O: Hyvältä näyttää. Rouva voi nukahtaa siihen. Noin, peitto päälle vielä.

Hoitaja ja opiskelija nostavat sängyn laidat ylös ja jatkavat matkaansa seuraavaan huoneeseen.

Seuraavana aamuna hoitaja ja opiskelija tulevat taas rouva Mäen huoneeseen. Tänään rouvalla on suihkupäivä.

H: Huomenta! Jokos täällä ollaan hereillä?
P: Hyvää huomenta! Ollaan, ollaan. Heräsin jo puoli kuuden aikaan.
H: No mikäs se nyt niin aikasin herätti?
P: Tuli liian valosaa. Eikä sitä näin vanhana enää unta riitä aamuun asti muutenkaan.
H: Vai ei unta riitä. Onkos sitä nuorempana nukuttu sitten varastoon?
P: Ei sitä sillon joutanut nukkumaan. Ja nyt kun olis aikaa, niin ei enää nukuta.
H: No sittenhän me voidaan aloittaa heti aamutoimet. Teillä taisi olla tänään suihkupäivä, eikö vain?
P: Niin te taisitte eilen sanoa. Eilen pestiin sängyssä vaan. Kyllä se suihku tekis jo hyvää.
H: No sitten ei muuta ku ylös vaan. Odottakaapas kun opiskelija tuo suihkutuolin teille.

Opiskelija käy hakemassa suihkutuolin käytävältä ja laittaa sen jarrut lukkoon.

O: Pääsettekös te kävelemään itse tähän suihkutuoliin vai tarviitteko apua? Tulenko vähän tukemaan käsipuolesta?
P: Katsotaanpas, kun nousen ylös. Oi oi, kyllä vähän huteralta tuntuu. Jospa tulisitte auttamaan.

Opiskelija tarjoaa rouvalle käsivartensa.

O: Noin, ottakaapa tuosta kiinni, niin kävellään yhdessä. Saatte vähän liikuntaa, ei kannata ihan sängyn pohjalle jäädä makaamaan.
P: En haluakaan jäädä. Enemmänkin kävelisin, jos vain uskaltaisin. Mutta kun meinaa aina sen verran huimata, että ei yksin uskalla lähteä.
H: No, katsotaanpa jos päivällä vaikka tuo opiskelija lähtis teidän kanssa kävelylle.
P: Se oliskin mukavaa. Jos pääsisi vähän ulos, haukkaamaan raitista ilmaa.
H: Katsotaan sitä sitten. Mutta nyt opiskelija saa viedä teidät suihkuun, niin minä petaan tuon petin sillä aikaa. Vaihdetaan kaikki lakanat tänään, kun on kerran suihkupäivä. Pääsette sitten puhtaitten vällyjen väliin suihkun jälkeen huilaamaan.
P: Se on mukava, pääsen sitten taas lepuuttamaan jäseniäni, kun ensin vähän seistään tuolla suihkun alla.
O: Joo, saatte vähän itsekin seistä, tulee sitä treeniä siinäkin. Maistuu aamupalakin sitten paremmin.
P: Niin varmasti maistuu. Onhan sitä jo vähän odotettukin tässä. No, mennäänkö sitä jo? Alkaa pian nälkä kouria mahanpohjasta.
O: Mennään, mennään. Otetaan teille puhdas pyyhe matkan varrelta. Ja teidän oma sampoo otetaan kans mukaan, eikös teillä ollutkin oma sampoo?
P: On, tuollahan se on yöpöydän laatikossa. Meinas unohtua, hyvä että te nuoremmat muistatte tällasetki asiat.

Opiskelija vie rouva Mäen suihkutuolilla kylpyhuoneeseen, vetää verhon eteen ja lukitsee suihkutuolin jarrut. Rouva Mäki riisuu vaatteensa ja opiskelija avustaa häntä tarvittaessa.

O: Otetaanpa ensin nämä vaatteet pois ja laitetaan pyykkiin. Saatte sitten puhtaat vaatteet suihkun jälkeen.
P: Hyvä. Voisin laittaa tänään oman mekon päälle, kun tulee ne vieraat.
O: Joo, laitetaan teille nätti mekko päälle sitten.
P: Niin tehdään.
O: Alotetaanpas se pesu tässä suihkutuolissa niin ei tarvii koko aikaa seistä. Otetaan nuo hiukset ensin.
P: Joo, pestään hiukset ensin.
O: Tuntuukos se vesi sopivan lämpöseltä? Vai onko liian kylmää?
P: Ei, oikein sopivaa se on.
O: Noin, kastellaan ensin kokonaan ja sitten laitetaan sampoo päähän. Haluatteko itse pitää tätä suihkua kädessä sillä aikaa, niin ei tule kylmä?
P: Joo, minäpä lämmittelen itseäni sen aikaa.

Rouva Mäki ottaa suihkun omaan käteensä ja suihkuttelee lämmintä vettä päälleen. Opiskelija hieroo sampoota rouvan hiuksiin.

O: Ja sitten silmät kiinni, nyt tulee vaahtoa! Sitten pestään kasvot samalla. Noin, silmät pestään oikein kunnolla, unihiekat pois. No niin, nyt voitte avata silmät. Aletaan pestä vartaloa sitten.
P: Nousenkos minä sitten seisomaan?
O: Nouskaa vain. Katsotaan vain ensin, että suihkutossut tulevat kunnolla jalkaan, ettette liukastu.

Rouva Mäki laittaa tossut huolellisesti jalkaan ja alkaa nousta tuolista.

P: Noin, nyt on tossut jalassa. Autattekos te vähän tuosta käsipuolesta?
O: Tästä näin. Ottakaa vielä tuosta tangosta vähän kiinni, että pysytte varmasti pystyssä.
P: No nyt on tukeva asento. Antakaa tulla vaan.
O: Pestään ensin kainalot tällä pesulapulla. Sitten hankaan vähän selkää. Ja teen vielä alapesut, noin.

Rouva Mäkeä alkaa jo väsyttää.

P: Jokos pääsee pian taas istumaan?
O: Joo, annas kun mä huuhtelen vielä vähän, niin sitten pääsette istumaan. Noin, istukaa vain.
P: Otetaankos ne jalat tässä tuolissa?
O: Joo, otetaan ne tossut ensin pois ja sitten pestään jalat. Ohhoh, onpasvarpaankynnet kasvanut pitkiksi. Taidankin leikata ne nyt samalla reissulla.
P: Leikatkaa vaan. Mutta antakaa ensin se pyyhe mulle suojaksi, muuten tulee kylmä.

Opiskelija hakee rouvalle ison kylpypyyhkeen ja käärii hänet siihen.

O: Tuosta noin, käärin teidät tähän isoon pyyhkeeseen, niin ei tule kylmä. Minäpä haen ne kynsisakset tuosta kärrystä. Vai oliskohan se kynsileikkuri parempi?
P: Yleensä ovat leikkurilla ottaneet. Sen verran paksuksi ovat menneet nuo kynnet.
O: Hyvä, ensin täytyy vähän puhdistaa tätä leikkuria pirtulla, noin. Ja sitten aletaan leikkaamaan niitä kynsiä.

Opiskelija leikkaa rouvan varpaankynnet.

O: Noin, nyt on taas siistit kynnet.
P: Sitten vaan huoneeseen takasi ja aamupalalle!
O: Näin on, ensin pitää vaan pukea vähän vaatetta päälle. Lähdetäänpäs!

Rouva Mäki haluaa matkalla vielä varmistaa kampauksen laiton opiskelijalta.

P: Mitenkäs se on niitten papiljottien kanssa? Ehtiikös se neiti niitä laittamaan?
O: Eiköhän tässä ehditä. Jospa sitten päiväkahvin jälkeen laitettais, kun on se vierailuaika lähempänä.
P: Se sopii kyllä. Pysyy tukka nättinä sitten iltaan asti.

Päiväkahvin jälkeen opiskelija menee rouva Mäen huoneeseen.

O: No niin, rouva. Onkos teillä omat papiljotit jossakin?
P: Onhan ne tuolla yöpöydän laatikossa. Siellä on kampa ja kaikki.
O: Täällähän ne on kaikki samassa pussukassa. Nouskaapa sitten istumaan, niin laitetaan teidät nätiksi!
P: Autatteko vähän tuosta, niin pääsen istumaan. Olisko parempi kuitenkin mennä tuolille istumaan, että pääsette lähemmäksi?
O: Joo, se olis varmaan parempi. Otetaan tuosta tuo tuoli.

Opiskelija auttaa rouvan istumaan tuolille ja alkaa kammata tämän hiuksia.

O: Teilläpä onkin vielä paksut hiukset, näistä saa oikein nätin kampauksen.
P: Voi, nuorena mulla oli niin kaunis tukka! Pitkä ja paksu. Nyt siitä on lähtenyt jo iso osa. Ja harmaantunut on kovasti.
O: Oikein kaunis väri tässä on. Kun on ikää, niin saa se näkyäkin!
P: No niinhän tuo on. Kohta 80 vuotta tulee täyteen, saahan se näkyä.
O: Onkos teillä sitten juhlat tulossa?
P: No jos lapsia pyytäis käymään ja pari ystävää, ketkä on vielä elossa. Hoitajan kanssa oli puhetta, että kakku tilataan ja kahvit vieraille. On siinä jo juhlan aihetta, kun 80 täyttää.
O: Niin on. Kuinkas pian ne synttärit on?
P: Kuukauden päästä. Laittasitteko te sitten taas mun hiukset nätisti?
O: En taida päästä enää laittamaan, mulla on jo loppunut tää harjoittelu sillon. Varmaan joku toinen opiskelija voi sitten laittaa.
P: Toivotaan niin. Muuten pitää tilata kampaaja tänne.
O: Niin, eikös täällä oo kampaaja talossakin?
P: On täällä. Se käy aina leikkaamassa hiukset. Voihan tuon tilata sitten, jos ei ole kellään aikaa muuten laittaa. Juhlistaa synttäreitä sitten silläkin tavalla.

Opiskelija on saanut rouvan tukan laitettua papiljoteille.

O: Noin. Nyt annetaan sitten papiljottien olla pari tuntia ja katsotaan, millanen kampaus siitä tuli.
P: Hyvä, kiitos! Menen tuohon sänkyyn huilaamaan siksi aikaa.

Parin tunnin päästä opiskelija tulee takaisin huoneeseen.

O: No niin, katsotaanko sitten, miltä ne kiharat näyttää?
P: Katsotaan vaan. Riittääkö, jos nousen tässä sängyllä istumaan?
O: Riittää se, rullat on paljon nopeampi ottaa pois kuin laittaa.

Opiskelija ottaa rullat pois ja kampaa kiharat auki.

O: Hieno kampaus tuli. Katsokaa tuosta peilistä!
P: Niin on nätti! Kiitos sulle!

Hoitaja menee Pentti Virtasen huoneeseen ennen päivällistä.

H: Hei, Pentti. Nyt kun on kohta ruoka-aika, pitäis mitata se verensokeri, kun teillä epäillään sitä diabetesta.
P: Niinhän se lääkäri sano, kun on niin kovasti pissittänyt viime aikoina, ja väsyttänyt ihan mahdottomasti! Tekös sen mittaatte?
H: Joo, minä mittaan. Mulla on tällanen pienenpieni laite, jolla se mitataan. Ensin pitää vähän pistää.
P: Onkos isokin piikki?
H: Ei ole, ihan pieni nipsaus vain sormenpäästä, niinku hyttysen pisto. Otan tällä lansetilla pienen veripisaran tuosta sormenpäästä, noin. Sitten pyyhkäsen ensimmäisen pisaran pois ja annan toisen tipan tulla esiin. Ei puristeta sitä sormea, muuten tulosei pidä ihan paikkaansa. Noin, sitten otetaan pisara tähän liuskaan, niin tämä laite mittaa sen sokerin.
P: Kestääkös se kauankin että saa tuloksen?
H: Ei kestä ku kymmenen sekuntia. -- Noin, nyt se jo piippaa. Ohhoh - onpas se tosiaan vähän koholla, 11,4 on verensokeri, ja ennen ruokaa. Täytyy kertoa lääkärille.
P: Saanko minä sitten syödä ollenkaan, kun on kerran sokeria niin paljon veressä? Vai nälissäänkö pitää katsoa kun muut syövät?
H: Ei tarvitse nälissään olla. Annetaan teillekin ruoka, mutta lääkäri saa katsoa nämä arvot ja alottaa teille lääkityksen, jos on tarvis.
P: No hyvä, minä jo pelkäsin, etten saa mitään suuhunpantavaa, mutta saanpa kuitenkin!

Iltakierron aikaan hoitaja ja opiskelija mittaavat potilailta verenpainetta ja lämpöä.

H: No niin rouva Mäki. Nyt olis aika mitata verenpaine.
P: Ai niinkö. Onkos se ollut korkea, kun pitää joka päivä mitata?
H: Vähän se on koholla ollut. Lääkäri nyt miettii sitä lääkitystä. Katsotaan, miltä se tänä iltana näyttää. Tänään mulla on tuo opiskelija mukana, jos hän mittais tänään.
P: No se kyllä sopii.
O: Olkaa ihan rauhassa vaan, otetaan tuo hiha ensin ylös. Se onkin niin väljä hiha, että ei tarvii koko puseroa riisua. Sitten laitetaan mansetti tuohon käsivarteen.

Opiskelija asettaa mansetin tiiviisti käsivarren ympärille.

O: Nyt olkaa sitten ihan rentona ja hiljaa, niin ei nouse se paine.
P: Joo, tuttu juttu.
O: Hyvä. Sitten minä alan pumpata ja kuuntelen tuosta. Se mansetti puristaajonkun verran, mutta se ei kestä kauan.

Opiskelija pumppaa mansettiin ilmaa ja päästää sitten ilmat hitaasti pois. Samalla hän kuuntelee pulssia stetoskoopilla kyynärtaipeen kohdalta.

O: Noin, olihan sitä painetta.
P: No hyvä, että edes vähän on painetta. Mutta oliko sitä liikaa?
O: Onhan tuo vähän koholla, 160/85.
H: No onhan se. Mutta annetaan lääkärin katsoa näitä lukuja, että tarviiko sitä lääkitystä aloittaa vai mennäänkö ihan ruokavalio- ja jumppaohjeilla vaan.
P: Niin, kyllähän minä voisin vähän tarkistaa sitä puolta, jos se jotakin auttaa. Eihän niitä lääkkeitä mielellään söis.
H: Ei, mutta jos tarve vaatii, niin parempi se on sitten syödä.
P: No, jos lääkäri määrää, niin kyllä minä sitten syön!
H: Hyvä. Me lähdetäänkin tästä sitten seuraavan potilaan luo mittailemaan.

Opiskelija ottaa mansetin pois rouva Mäen käsivarresta ja kirjaa verenpainearvot ylös. Sitten hän lähtee hoitajan kanssa seuraavaan huoneeseen.

Hoitotyön opettaja on tarkistanut dialogit, jotka on julkaistu alun perin Edupolin verkkosivuilla vuonna 2007 julkisilla varoilla rahoitetussa hankkeessa nimellä Lähihoitajan kielitukimateriaali. Nyt materiaalia on muokattu ja se julkaistaan uudestaan Kielibuustin portaalissa.

©2023 Hanna Aho ja Metropolia AMK
Dialogeja perushoitotilanteisiin -materiaali, kesäkuu 2023, jonka tekijä on Hanna Aho,
on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä.
Materiaali on saatavilla osoitteessa kielibuusti.fi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hoitajan ja potilaan vuorovaikutusta perushoitotilanteissa | Kielibuusti

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
course: suomen verkkokielioppi - finnish online grammar

# data[].attributes.attachment_link.title
Aalto OpenLearning: Course: Suomen verkkokielioppi - Finnish Online Grammar

# data[].attributes.body
Dialogeja akuuttihoidon tilanteista (suomi - ruotsi - englanti)

# data[].attributes.attachment_link.title
Theseus: DIALOGIA - Akuuttihoitoa kolmella kielellä - Akutvård på tre språk - Acute Care in Three Languages

# data[].attributes.attachment_link.description
Oppikirja DIALOGIA - Akuuttihoitoa kolmella kielellä - Akutvård på tre språk - Acute Care in Three Languages (2.693Mt)

# data[].attributes.body
Videoilla vinkkejä, mitä voit puhua työhaastattelussa!

# data[].attributes.attachment_link.description
Videosarja kertoo työhaastattelun yleisimmät kysymykset ja vinkit vastaamiseen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The most common words for pain are kipu (pain) and särky (ache).

Viime aikoina minulla on ollut lihaskipua. Lately I have had muscular pain.
Viime aikoina minulla on ollut lihassärkyä. Lately I have had muscular pain.

There is not much of a difference between these words, and usually, it's possible to use whichever. However, sometimes one is more common than the other.

Minulla on ollut vatsakipua. Minulla on ollut vatsasärkyä.
Minulla on ollut hammassärkyä. Minulla on ollut hammaskipua.

To describe pain, people often use verbs instead of nouns. As a health care professional, you probably hear verbs like särkeä, jomottaa, kivistää, and kolottaa. Their meaning is the same: to ache.

Minun päätä särkee. I have a headache.
Minun selkää jomottaa. My back aches.
Minun päätä kivistää. My head aches.
Minun polvia kolottaa. My knees are aching.

There are also verbs like aristaa, kirvellä, and vihloa. These verbs describe a particular type of pain.

Leikkaushaavaa aristaa. The surgical wound is sore.
Leikkaushaavaa kirvelee. The surgical wound stings.
Hampaita vihloo. I have shooting pain in my teeth.

All of these pain describing verbs have specific uses. As you can see in the examples listed above, the aching body parts are in the partitive case, and the verbs are conjugated in the third person singular.

Explaining the pain is somewhat different in medical texts. In medical orders, reports, and research papers, authors and contributors describe pain with adjectives and nouns.

Potilaalla ahdistavaa kipua rinnassa. The patient (has) an oppressive pain in their chest.

# data[].attributes.attachment_link.title
Medical Finnish - Understanding your patients | MEDI Connection

# data[].attributes.attachment_link.description
The most common words for pain are kipu (pain) and särky (ache). Viime aikoina minulla on ollut lihaskipua. Lately I have had muscular pain.Viime aikoina minulla on ollut lihassärkyä. Lately I have had muscular pain. There is not much of a difference between these words, and usually, it's possible to use whichever.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
course: introductory finnish - self-study

# data[].attributes.attachment_link.title
Aalto OpenLearning: Course: Introductory Finnish - Self-study

# data[].attributes.attachment_link.description
Aalto University's learning platform for open access online courses and educational materials.

# data[].attributes.body
Harjoituksia suomen, ruotsin ja englannin kielellä.
Klikkaa potilashuone!

# data[].attributes.attachment_link.title
Oppimisaihioita sairaala-alan englannin, ruotsin ja suomen kielen opetukseen

# data[].attributes.body
Suomi-koulun sivut, eri teemoja
Taso B1-B2

# data[].attributes.attachment_link.description
Suunnitteletko osallistumista suomen kielen YKI-testin keskitasolle? Tarvitsetko muuten lisäharjoittelua suomen oppimiseen? Alla olevista tehtävistä voit valita ne kielen alueet, joita haluat erityisesti vahvistaa. Kone tarkistaa vastauksesi. Kuuntelutehtäviä lukuun ottamatta tehtävien vaikeusaste…

# data[].attributes.body
Kielibuustin sivuille koottuja hoitoalan suomen materiaaleja ja harjoituksia

# data[].attributes.attachment_link.description
Materiaaleja ja vinkkejä hoitoalan suomen opiskeluun.

# data[].attributes.body
Täältä löydät hyviä sanoja ja fraaseja, joilla voit ohjata liikuntaryhmää. Monet fraasit ovat hyödyllisiä myös potilaan ohjauksessa.

# data[].attributes.headline
Tietoa ja suomen kielen harjoituksia hoitajalle

# data[].attributes.subject
Tietoa ja suomen kielen harjoituksia hoitajalle

# data[].attributes.attachment_link.description
Maahanmuuttajille SUOMEN KIELI OPISKELU TYÖ JA ARKI VIDEOT JA PODCASTIT

# data[].attributes.body
Thinglink / tekijä Emmi Pollari

# data[].attributes.attachment_link.description
View the interactive video by Emmi Pollari

# data[].attributes.headline
Sovellus hoitotyön kielen kääntämiseen (45 kieltä)

# data[].attributes.subject
Sovellus hoitotyön kielen kääntämiseen (45 kieltä)

# data[].attributes.body
An application to translate health care language (45 languages)

# data[].attributes.attachment_link.title
Care to Translate | Digital healthcare translator

# data[].attributes.attachment_link.description
Care to Translate is a digital healthcare translator that helps healthcare professionals & patients communicate when no interpreter present. Learn more here!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lääkelaskut-verkkototeutuksen avulla voit oppia tietoja ja taitoja, jonka avulla pystyt laskemaan

lääkärin antamasta määräyksen ja lääkepakkauksen tietojen pohjalta potilaalle oikean lääkeannoksen,

tietyn lääkemäärän sisältämän vaikuttavan aineen määrän

lääkeannoksen suuruuden kun vaikuttava aine määrätään potilaan painon mukaan

lääkekuurin kestoa

lääkkeiden riittävyyttä ja

lääkeannoksen suuruuden lääkemuodon vaihtamisen jälkeen.

Verkkototeutus on osa lähihoitajatutkinnon Hoito ja huolenpito -tutkinnon osaa. Aloita valitsemalla Opiskelijalle-valikosta Opiskeluprosessi. Sieltä löytyy tarkempaa tietoa kurssin sisällöstä ja ohjeita.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lääkelaskut-verkkototeutuksen avulla voit oppia tietoja ja taitoja, jonka avulla pystyt laskemaan lääkärin antamasta määräyksen ja lääkepakkauksen tietojen pohjalta potilaalle oikean lääkeannoksen, tietyn lääkemäärän sisältämän vaikuttavan aineen määrän lääkeannoksen suuruuden kun vaikuttava aine määrätään potilaan painon mukaan lääkekuurin kestoa lääkkeiden riittävyyttä ja lääkeannoksen suuruuden lääkemuodon vaihtamisen jälkeen.

# data[].attributes.body
5 videota hoitotyön suomea.

# data[].attributes.attachment_link.description
Let us motivate our senior kids with our communication. Yes they are more like kids. Can ask many questions, maybe they repeat the same things. Keep continui...

# data[].attributes.body
Heli Oksasen videot hoitotyön suomen kielen oppimiseen

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.body
Videoita ja materiaali, jonka avulla opit juttelemaan työkaverin kanssa kahvihuoneessa eri asioista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tulostettava pöytävihko on käytännön apuväline monikieliseen työyhteisöön. Vihko tarjoaa hyödyllisiä fraaseja suomen kielen oppijoille ja vinkkejä työkavereille kielenoppimisen tukemiseen.

Video: Fraaseja työpaikan kahvihuoneeseen

Fraasit yleiskielellä ja selityksillä

Katso keskustelut videolta tai lue videon fraasit alta - ja ota käyttöösi!
Jokaisesta puhekielisestä (colloquial Finnish) fraasista on annettu sekä yleiskieliset (standard Finnish) että englanninkieliset versiot. Puhe- ja yleiskielen erot on selitetty englanniksi. Videon aikaleima vie sinut oikean keskustelun kohdalle.

"Hei ootsä menos syömään?"

Colloquial vs standard language: What's happening?

1. The verb olla has its colloquial forms: olet → oot. Check this video by Kielibuusti for more info: Verbien persoonataivutus ja pikapuhemuodot.​

2. The interrogative ending -ko/-kö changes in spoken language. However, there are multiple ways how. In second singular (so called sinä-questions) the -ko/-kö element is missing and instead -sä gets added in the end of the verb: oot+sä menos syömään / tuut+sä kokoukseen / meet+sä kauppaan?
Also, you can hear that this is a question because of the word order: Sä oot menos syömään (= declarative sentence) vs Oot sä menos syömään? (= interrogative sentence).​

3. Personal pronouns have colloquial forms, like sinä is replaced with sä in the example above. However, this depends on the dialect and other variations could be sie or sää.​ Personal pronouns (mä, sä, se, me, te, ne) are frequently used in colloquial speech.

4. The locative cases shorten in colloquial Finnish. In this example inessive -ssa/-ssä is dropping two final letters: menossa → menos.

"Onpa pahaa kahvia!"

"Tuoksuupa hyvältä!"

Colloquial vs standard language: What's happening?

1. The clitic (= liitepartikkeli) -pa/-pä is attached to the end of the word to add additional nuance or subtlety to the overall sentence meaning. In the first example, using the ending makes the argument stronger.

2. Using the clitic -pa/-pä adds the additional nuance of surprise or amazement in the second phrase.

"Hei osaatsä auttaa? Miten tää mikro toimii?"

Colloquial vs standard language: What's happening?

"Tää kahviautomaatti on taas rikki."

Colloquial vs standard language: What's happening?

The demonstrative pronouns tämä/nämä ja tuo/nuo have colloquial forms, like tämä is replaced with tää in the example.

"Onks nää puhtait vai likasii?"

Colloquial vs standard language: What's happening?

"Miks kukaan ei ikinä haluu tyhjentää tätä?​"

Colloquial vs standard language: What's happening?

1. In colloquial Finnish, words are very often shortened by dropping vowels at the end of the word: miksi → miks.

2. Sometimes vowel sequences ending in -a/-ä in the end of the word can assimilate resulting in a long vowel: halua → haluu.

"Hei mis tääl on haarukoit?"

Colloquial vs standard language: What's happening?

In colloquial Finnish, words are very often shortened by dropping vowels at the end of the word: haarukoita → haarukoit.

"Mitä sä teit viikonloppuna?"

Colloquial vs standard language: What's happening?

"Harmi että loma loppu jo."

Colloquial vs standard language: What's happening?

The final -i of the diphthongs can be dropped: loppui → loppu.

"Oli kyllä ihana loma!"

Colloquial vs standard language: What's happening?

The word kyllä is used to emphasize and make the statement stronger.

"Mitä sä oot tekemässä kesälomalla / jouluna / vappuna / pääsiäisenä / talvilomalla?"

Colloquial vs standard language: What's happening?

1. Personal pronouns (mä, sä, se, me, te, ne) are very frequently used in colloquial speech. Check this video by Kielibuusti for more info: Persoona- ja demonstratiivipronominit puhe- ja kirjakielessä.

2. The verb olla has its colloquial forms: olet → oot. Check this video by Kielibuusti for more info: Verbien persoonataivutus ja pikapuhemuodot.

"Katoitko eilen Suomi-Brasilia-pelin / futista / lätkää / hiihtoa?"

"Meinaatko kattoo matsin tänään / jääkiekko-ottelun / hiihtokilpailun?"

Colloquial vs standard language: What's happening?

1. Sometimes vowel sequences ending in -a/-ä in the end of the word can assimilate resulting in a long vowel: katsoa → kattoo.

2. Loan words are popular in colloquial speech: football → futis, a match → matsi.

3. Colloquial use of vocabulary:​

Lätkä = jääkiekko. Fun fact: lätkä also means the puck.​

Meinata:

1. aikoa, suunnitella = plan to, intend to: Meinaatko mennä niihin Julian juhliin? = Are you planning to go to Julia´s party?

2. tarkoittaa; arvella, ajatella = to mean: Mitä sä meinaat? = What do you mean?

"Seuraatko sä politiikkaa?"

Colloquial vs standard language: What's happening?

"Ootsä käyny jo äänestämässä?"

Colloquial vs standard language: What's happening?

The verb olla has its colloquial forms: olet → oot.

"Milläs sä tuut yliopistolle?"

Colloquial vs standard language: What's happening?

1. When added to the end of interrogative words, like "mikä" or "millä", the clitic (= liitepartikkeli) -s adds a tone of familiarity to the question: millä+s?​

2. Personal pronouns (mä, sä, se, me, te, ne) are very frequently used in colloquial speech. Check this video by Kielibuusti for more info: Persoona- ja demonstratiivipronominit puhe- ja kirjakielessä.

"Juna oli tänään ihan täynnä."

Colloquial vs standard language: What's happening?

The intensifier ihan can be used in two ways. It tends to diminish the intensity of positive adjectives while strengthening that of negative ones: ihan hyvä 'fairly good' vs ihan hirvee 'really bad'.

"Ai, onko sullaki kissa?"

Colloquial vs standard language: What's happening?

1. Discourse markers, like ai in the example, are used to show interest and reaction: ai with an excited intonation indicates surprise.

2. The personal pronouns have colloquial variants: sinulla → sulla.

"Mikä sen nimi on? Kuinka vanha se on?​"

Standard

This is standard use of language. Generally, animals are referred to as se. However, keep in mind that often pet owners will refer to their pets with the pronoun hän and depending on the situation you might want to use that too: Mikä hänen nimensä on? Kuinka vanha hän on?

English

What's its name? How old is it?​

"Siis miten tää acquisition lausutaan?"

Colloquial vs standard language: What's happening?

1. The word siis can be used at the beginning of a question to seek clarification.​

2. Personal pronouns (mä, sä, se, me, te, ne) are very frequently used in colloquial speech. Check the video by Kielibuusti for more info: Persoona- ja demonstratiivipronominit puhe- ja kirjakielessä.

"Voisitsä selittää, että mitä "turvallinen tila" tarkottaa?"

Colloquial vs standard language: What's happening?

The interrogative ending -ko/-kö changes in spoken language. However, there are multiple ways how. In second singular the -ko/-kö element is missing and instead -sä gets added in the end of the verb: ​
voisit-ko → voisit-sä.​

"Tiekkö mun on tosi vaikea kuulla eroa, että /ˈbæɡ/ ja /bæk/."

Colloquial vs standard language: What's happening?

1. In colloquial speech -d sounds are sometimes lost: ​tie+dät+kö → tie+kkö.​

2. Tietsä and tiekkö are sometimes used as filler words the same way as in English "you know".

"Siis ihana ku joku jaksaa puhua noin hitaasti! ​"

Colloquial vs standard language: What's happening?

1. The word siis is used at the beginning of an exclamation to express eagerness or a sense of enthusiasm.​

2. Words ending in -n often shorten: kun → ku.

"Oolrait, mä jatkan matkaa. Tsemppiä hommiin! Nähdään!"

Colloquial vs standard language: What's happening?

1. Finglish is colloquial: alright → oolrait.​

2. Personal pronouns have colloquial forms: minä → mä. Personal pronouns (mä, sä, se, me, te, ne) are used frequently in colloquial speech.​ Check this video by Kielibuusti for more info: Persoona- ja demonstratiivipronominit puhe- ja kirjakielessä.

3. Colloquial vocabulary:​

tsemppi: When you encourage someone in colloquial Finnish, you often say Tsemppiä! which means pretty much Good luck! or Don't give up!

homma = puuha, askare, työ, asia = a task.

"Mut hei, siis mun on nyt kyl pakko lähtee. Mut jatketaan tästä. Okei, moikka!"

Colloquial vs standard language: What's happening?

Personal pronouns in genitive have colloquial forms: ​minun → mun.​

Tulosta vinkit pöytävihoksi työpaikan kahvihuoneeseen!

Pöytävihon sivuilla on kaksi puolta: Sivujen toisella puolella on hyödyllisiä fraaseja suomen kielen oppijoille. Toisella puolella vinkkejä kollegoille siihen, miten suomea oppivaa työkaveria voi tukea kielen käyttämisessä.

Ohjeita tulostamiseen

Voit painauttaa vihon painotalolla tai tulostaa sivut tavallisella tulostimella. Alla ohjeet.

Kolmiovihon painaminen painotalolla

Voit välittää painotalollesi alla olevat tiedot sekä alla olevan liite-tiedoston (painotiedosto).

Koko: 210 x 148 mm.

Sivumäärä: 34 sivua + taustakolmiopahvi.

Sivut painetaan niin että kolmiopahvin molemmilta puolilta, etu- ja takapuolilta näkee lukea teksti oikein päin.

Sivut Silk 200 g -paperi.

Taustakolmio 300 g kartonki.

Wire-sidonta yläreunaan.

Väripainatus ja tauskolmion stanssaus/nuuttaus.

Vihon sivujen tulostaminen tavallisella tulostimella

Käytä tulostamiseen digitaalista tiedostoa, älä painotiedostoa. Huomio että tiedoston sivut ovat luotu A5-kokoon. Jos haluat tulostaa pelkästään vinkit tai pelkästään fraasit, käytä erillisiä tiedostoja.

Erilliset tiedostot

Alta voit ladata itsellesi tulostettavaksi pelkästään oppijan fraasit tai pelkästään suomenoppijan tukijan vinkit.

©2023 Helsingin yliopisto
Fraaseja ja vinkkejä työpaikan kahvihuoneeseen, marraskuu 2023, jonka tuottaja on Helsingin yliopisto ja Aalto-yliopisto ja tekijät ovat Emmi Pollari ja Jenni Lintumäki, on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen lisenssillä ( https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/). Materiaali on saatavilla osoitteessa kielibuusti.fi.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Ootsä menos syömään?" - Näiden fraasien avulla pärjäät kahvihuoneessa.

# data[].attributes.body
Laatua hoivatyöhön -hanke, ergonomiavideoita

# data[].attributes.attachment_link.title
360-video: Saimi-mummin päivä - Osa 1: "kuka minua hoitaa?"

# data[].attributes.body
Selkäkanava

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Etä- ja mobiilityöhön liittyy fyysisen ergonomian ja henkisen kuormittumisen haasteita. Vaihtuvat työympäristöt ja -kalusteet vaikeuttavat hyvän työskentelyasennon löytämistä. Tilan ahtaus, valaistuksen puute ja esimerkiksi epämukava istuin haastavat ergonomista työntekoa. Liikkuvassa työssä matkustaminen vie aikaa. Aikavyöhykkeiden vaihtuminen sekä sähköisen tieto- ja viestintäteknologian mahdollisuudet voivat pidentää työpäivää ja asettaa haasteita työstä palautumiselle ja hyvinvoinnille.

Näyttöpäätteellä työskentelyn vaikutukset tuki- ja liikuntaelimistöön

Hyvässäkin työskentelyasennossa liian pitkät työrupeamat jäykistävät tuki- ja liikuntaelimistöä. Pitkään paikallaan oleminen heikentää kokonaisverenkiertoa ja kudosten aineenvaihduntaa. Verenkiertoa voi tehostaa vaihtamalla työskentelyasentoa, lähtemällä liikkeelle tai tekemällä säännöllisesti taukojumppaa. Työtä tulisi tauottaa vähintään puolen tunnin välein.

Työskentely julkisessa liikennevälineessä

Julkisessa liikennevälineessä, kuten junassa tai lentokoneessa, työskenneltäessä hyödyntää taitettavaa pöytätasoa, jolloin työasento on parempi kuin työskenneltäessä kone sylissä. Tällaisissa haastavissa ympäristöissä työskentelyä on tärkeää tauottaa tavallista tiheämmin, sillä työasentojen vaihtelu on rajoittuneempaa.

Riittävä tauotus ja vastaliikkeiden merkitys korostuvat, kun työskentely tapahtuu ergonomisesti puutteellisessa ympäristössä. Kannattaa nousta usein ylös ja liikutella koko kehoa. Matkustamisen jälkeen hotellille tai kotiin saavuttaessa on hyvä laittaa tietokone sivuun ja lähteä kävelylle tai jumpata esimerkiksi kepin tai kuminauhan avulla, jotta keho palautuu yksipuolisesta kuormituksesta.

Vinkkejä etätyöskentelyyn kotona

Vaihtele työasentoja. Istuma-asentoja voit vaihdella muuttamalla työtuolin säätöjä (esim. istuimen ja selkänojan kallistuskulmia työpäivän aikana), tekemällä töitä välillä seisten tai vain vaihtelemalla istumistapaasi.

Tauotus: Nouse säännöllisesti jaloittelemaan, vähintään puolen tunnin välein tai tee taukojumppaa. Voit kokeilla myös lyhyttä rentoutumisharjoitusta.

Työpöytä: Tarkista, että työpöytä on riittävän iso ja korkea. Korkeus on hyvä, kun hartiat pysyvät rentoina ja kyynärvarret lepäävät noin 90 asteen kulmassa. Kun pöytä on riittävän korkea, sen ääreen pääsee vaivattomasti työtuolilla.

Työskentelyvälineet: Sijoita työpöydälle lisänäyttö, näppäimistö ja hiiri. Tasapuolisen hartiaseudun kuormituksen kannalta opettele käyttämään hiirtä molemmilla käsillä. Myös rullahiiri on hyvä vaihtoehto. Kiinnitä huomiota myös hyvään valaistukseen.

Työtuoli: Kiinnitä huomiota työtuolin valinnassa sen säätömahdollisuuksiin. Säätöominaisuudet mahdollistavat monipuolisemman istuma-asennon vaihtelun. Jos tuolissa on käsinojat, voivat kyynärvarret levätä niiden päällä.

Alaselän tuki: Aseta tarvittaessa alaselän tueksi erillinen alaselkätuki ja jalkojen alle erillinen jalkatuki.

Liikunta: Lähde työpäivän päätyttyä liikkeelle: Selkä ja niska-hartiaseutu ovat tehneet koko päivän staattista työtä, nyt on aika lähteä liikkumaan, jotta tuki- ja liikuntaelimistö palautuu istumisen tuottamasta yksipuolisesta kuormituksesta.

Lisätietoa ergonomiasta

# data[].attributes.attachment_link.title
Ergonomiavinkkejä etä- ja mobiilityöhön | Selkäkanava

# data[].attributes.attachment_link.description
Etä- ja mobiilityöhön liittyy fyysisen ergonomian ja henkisen kuormittumisen haasteita. Vaihtuvat työympäristöt ja -kalusteet vaikeuttavat hyvän työskentelyasennon löytämistä. Tilan ahtaus, valaistuksen puute ja esimerkiksi epämukava istuin haastavat ergonomista työntekoa. Liikkuvassa työssä matkustaminen vie aikaa. Aikavyöhykkeiden vaihtuminen sekä sähköisen tieto- ja viestintäteknologian mahdollisuudet voivat pidentää työpäivää ja asettaa haasteita työstä palautumiselle ja hyvinvoinnille.

# data[].attributes.body
Thinglink

# data[].attributes.attachment_link.title
Aseptiikka hoitotyössä ja suojainten oikea käyttö by Salla Kivelä

# data[].attributes.attachment_link.description
TOUCH this image to discover its story. Image tagging powered by ThingLink

# data[].attributes.body
Tehtävien avulla voit harjoitella suomea työpaikalla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervetuloa harjoittelemaan suomen kieltä työharjoittelussa! Tämä materiaalin avulla voit harjoitella suomen kieltä työharjoittelussa. Työharjoittelu on hyvä tilaisuus parantaa kielitaitoa. Tässä materiaalissa on neljä osaa. Jokaisessa on kaksi tehtävää. Tehtävät voi tehdä työpaivän aikana tai

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Monet työelämän sanat ovat vaikeita. Suomen kielen oppimisen alkuvaiheessa myös aivan tavalliset työelämän sanat voivat tuottaa hankaluuksia. Ota avuksesi selkokieliset selitykset vaikeista sanoista. Sanaselityksiä voi käyttää esimerkiksi työpaikalla, kun pitää selittää hankalia asioita ja termejä.

Sanat on järjestetty aakkosjärjestykseen. Jos etsit tiettyä sanaa, valitse oikea aakkonen.

Alainen

Alainen tarkoittaa työntekijää. Sana tulee ajatuksesta, että työntekijä on johtajan tai esimiehen määräysvallan alla.

Ammattiliitto

ammatti + liitto
Ammattiliitto on järjestö, johon kuuluu saman alan työntekijöitä. Ammattiliitto keskustelee työnantajien edustajien kanssa työntekijöiden työehdoista, esimerkiksi palkasta ja työajasta. Ammattiliitto edustaa saman alan työntekijöitä koko maassa.

Ansioluettelo

ansio + luettelo
Ansioluetteloon kirjoitat, mitä olet tehnyt työelämässä. Ansioluettelossa näkyy, mikä on ammattisi. Ansioluettelo kertoo esimerkiksi myös, missä olet ollut työssä aiemmin ja mitä kieliä osaat.

Ansioluettelo kertoo lisäksi, mitä olet opiskellut ja mitä tutkintoja olet suorittanut. Ansioluettelosta käytetään myös nimeä CV (curriculum vitae). Laita työhakemukseen ansioluettelo liitteeksi, kun haet työpaikkaa.

Ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha

Ansio + sidonnainen (sitoa) työttömyys + päivä + raha
Suomessa työttömälle maksetaan työttömyyspäivärahaa. Näin työtön ei jää ilman rahaa sillä aikaa, kun hän etsii töitä. Työttömyyspäivärahaan kuuluu peruspäiväraha ja ansio-osa.

Ansio-osan eli ansiosidonnaisen työttömyyspäivärahan maksaa työttömyyskassa. Sen määrä riippuu siitä, kuinka paljon olet saanut palkkaa ennen työttömyyttä. Kaikki eivät saa ansiosidonnaista työttömyysrahaa, koska sille on ehtoja. Ehdot koskevat esimerkiksi sitä, kuinka kauan olet ollut työssä ja kuinka kauan olet ollut työttömyyskassan jäsen.

Ansiosidonnaista työttömyyspäivärahaa maksetaan 500 päivää. Sen jälkeen työtön saa peruspäivärahaa.

C

CV

curriculum vitae
CV on ansioluettelo. Ansioluettelo kertoo, mitä olet opiskellut ja millaista työtä olet tehnyt. CV on lyhenne latinan kielen sanoista curriculum vitae. CV tarkoittaa monissa muissakin kielissä ansioluetteloa.

I

Irtisanominen (puhekielessä potkut)

irti + sanominen (sanoa)
Työantaja sanoo, että työntekijän työ loppuu. Työnantajan täytyy kertoa myös, miksi työ loppuu. Syy voi olla esimerkiksi se, että firman tuotteilla ei ole tarpeeksi ostajia.

Irtisanomisaika

irti + sanominen (sanoa) + aika
Irtisanomisaika tarkoittaa aikaa, jonka työntekijä tekee töitä irtisanomisen jälkeen. Irtisanomisajan pituus riippuu työsopimuksesta ja siitä, kuinka kauan työntekijä on ollut samassa työpaikassa töissä. Irtisanomisajalta maksetaan normaali palkka.

J

Johtaja, esimies (puhekielessä pomo)

esi + mies
Johtaja on työnantajan edustaja, joka on vastuussa koko yrityksestä tai jostakin yrityksen osastosta. Koko yrityksen johtaja on usein toimitusjohtaja tai pääjohtaja.

Esimies on osaston tai työntekijäryhmän työnjohtaja. Esimies valvoo työntekijän työtä sekä myös auttaa ja tukee työntekijää. Esimerkiksi sairauspoissaolo ja lomatoiveet ilmoitetaan yleensä omalle esimiehelle. Pienissä yrityksissä koko yrityksen johtaja voi olla myös esimies.

K

Kehityskeskustelu

kehitys (kehittyä) + keskustelu
Kehityskeskustelu on esimiehen eli pomon ja työntekijän välinen keskustelu. Kehityskeskustelussa puhutaan työntekijän työhön liittyvistä asioista. Keskustelun tarkoitus on selvittää työntekoon liittyviä taitoja ja toiveita, joita työntekijällä on. Esimies ja työntekijä suunnittelevat yhdessä, miten työntekijä voisi kehittyä työssään. Kehityskeskustelut pidetään yleensä säännöllisesti.

Koeaika

koe + aika
Työntekijällä voi olla aluksi koeaika, kun hän aloittaa uuden työn. Koeaikana työnantaja katsoo, sopiiko työntekijä uuteen työhön. Työntekijän työ loppuu koeaikana heti, jos työnantaja tai työntekijä niin haluaa.

Kokoaikatyö

koko + aika + työ
Työtä on noin 40 tuntia viikossa.

Kulttuuri- ja liikuntaseteli

kulttuuri + seteli ja liikunta + seteli
Kulttuuri- ja liikuntaseteli on etu, jonka työnantaja tarjoaa. Kulttuuri- ja liikuntaseteli on maksuväline, jolla voi ostaa liikunta- tai kulttuuripalveluita. Setelillä voi esimerkiksi maksaa käynnin uimahallissa tai teatterissa.

L

Lisätyö, ylityö

lisä + työ, yli + työ
Lisätyö on työtä, jota tehdään sovitun työajan lisäksi. Lisätyö ei ylitä lainmukaista säännöllistä työaikaa eli 40 tuntia viikossa. Lisätyöstä maksetaan sama palkka kuin muusta työstä.

Ylityö on työtä, jota tehdään säännöllisen työajan lisäksi. Ylityöstä täytyy maksaa korotettua palkkaa, josta on sovittu alan työehtosopimuksessa. Työntekijä ja työnantaja voivat myös sopia, että lisätyön tai ylityön palkka vaihdetaan vapaa-aikaan. Työntekijän ei ole pakko suostua tekemään lisätyötä tai ylityötä.

Lomautus eli pakkoloma

lomautus (loma), pakko + loma
Työnantaja määrää, että työntekijä jää lomalle ilman palkkaa. Työntekijä voi joutua pakkolomalle, jos työnantajalla ei ole työntekijälle tarpeeksi tekemistä. Pakkoloma voi kestää kauan, mutta työntekijän työsuhde ei pääty.

Lounasseteli

lounas+ seteli
Lounasseteli on maksuväline, jolla voi ostaa ruokaa työpäivän aikana. Lounassetelillä voi maksaa ruoka-aterian kaupassa tai ravintolassa. Lounasseteliä ei voi vaihtaa rahaksi.
Lounasseteli voi olla etu, jonka työnantaja voi tarjota työntekijälle.

Luontoisetu

luontois + etu
Luontoisetu on palkkaa, joka maksetaan jonakin muuta kuin rahana. Yleinen luontoisetu on puhelin, jonka käytöstä työntekijän ei tarvitse maksaa. Luontoisetu voi olla myös esimerkiksi lounasseteli tai liikuntaseteli.

Luottamusmies

luottamus (luottaa) + mies
Luottamusmies hoitaa työntekijöiden asioita työnantajan kanssa. Luottamusmies myös auttaa työntekijää, jolla on ongelmia työnantajan kanssa. Yleensä työntekijät valitsevat luottamusmiehen. Myös nainen voi olla luottamusmies.

M

Määräaikainen työ

määrä + aikainen (aika)
Työ kestää vain sen ajan, joka työsopimuksessa lukee. Esimerkiksi sijaisella on tavallisesti määräaikainen työ.

O

Osa-aikatyö

osa + aika + työ
Työtä on alle 30 tuntia viikossa.

P

Palkka, tulospalkka

tulos + palkka
Työnantaja maksaa työntekijälle palkkaa. Palkka voi olla esimerkiksi kuukausipalkka tai tuntipalkka. Kuukausipalkka on sama joka kuukausi. Tuntipalkkaa maksetaan sen mukaan, kuinka monta tuntia olet ollut töissä esimerkiksi kahden viikon tai kuukauden aikana.

Palkan lisäksi työnantaja voi maksaa ylimääräisen korvauksen, jos työ täytyy tehdä illalla, yöllä tai viikonloppuna. Usein käytetään sanaa lisä, esimerkiksi iltalisä ja sunnuntailisä. Yleensä sunnuntain työstä työntekijä saa kaksi kertaa enemmän rahaa.

Tulospalkka tarkoittaa, että tehty työ vaikuttaa palkan määrään. Esimerkiksi myyjällä voi olla tulospalkka eli provisiopalkka. Silloin hänen palkkansa riippuu siitä, kuinka paljon hän myy tuotteita. Usein työntekijä saa tulospalkan lisäksi peruspalkkaa.

Palkkalaskelma

palkka + laskelma (laskea)
Palkkalaskelma kertoo, kuinka paljon työnantaja on maksanut palkkaa. Työntekijä saa palkkalaskelman aina, kun palkka maksetaan. Palkkalaskelma kertoo, milloin palkka maksetaan ja ajanjakson, jota palkka koskee.

Palkkalaskelmassa näkyy, kuinka paljon olet maksanut veroa palkasta. Palkkalaskelmassa verosta puhutaan sanalla ennakonpidätys. Lisäksi siinä näkyvät myös eläke- ja työttömyysvakuutusmaksut

Arkisessa puheessa palkkalaskelmaa kutsutaan usein palkkatodistukseksi tai palkkakuitiksi.

Perehdyttäminen, työnopastus

perehdyttää (perehtyä ≈ opetella, työ + opastus (opastaa)
Perehdyttäminen tarkoittaa, että työnantaja antaa uudelle työntekijälle tietoa työstä ja työpaikasta.
Kun työntekijä tulee uuteen työpaikkaan, hän tarvitsee opastusta. Uusi työntekijä saa opastusta, jonka avulla hän oppii tuntemaan työpaikkansa, sen tavat ja ihmiset. Tätä kutsutaan perehdyttämiseksi.
Neuvontaa, joka liittyy nimenomaan työtehtäviin, kutsutaan usein työnopastukseksi.

Pätevyys

(pätevä)
Pätevyys tarkoittaa, että työntekijä osaa tehdä työnsä. Pätevyyden voi saada koulutuksen tai työkokemuksen kautta. Moniin töihin vaaditaan, että työntekijä on suorittanut tietyn koulutuksen ja saanut pätevyyden tehdä työtä. Tällaisia töitä ovat esimerkiksi bussinkuljettajan, sairaanhoitajan tai lääkärin ammatit.

Pätkätyö

pätkä + työ
Työ kestää vain lyhyen aikaa.

R

Ruokatauko

ruoka + tauko
Työntekijällä on oikeus pitää lepotaukoja työaikana. Ruokatauko on työpäivän aikana olevan tauko, jolloin työntekijä voi levätä ja syödä. Ruokatauko on yleensä puolen tunnin tai tunnin pituinen. Työntekijällä on oikeus ruokataukoon, jos työpäivä on yli kuusi tuntia pitkä. Yleensä ruokatauko ei ole työaikaa.

Työntekijällä on oikeus myös kahvitaukoihin. Kahvitauot ovat kymmenen tai viidentoista minuutin pituisia taukoja. Kahvitauot ovat työaikaa.

S

Sairausloma

sairaus + loma
Sairauslomalla tarkoitetaan päiviä, jotka työntekijä joutuu olemaan poissa töistään sairauden tai tapaturman takia. Sairaana ei saa mennä töihin, vaan tulee jäädä sairauslomalle.
Sairauslomasta pitää ilmoittaa työnantajalle. Työnantaja voi vaatia sairauslomatodistusta sairaudesta. Todistuksen kirjoittaa esimerkiksi lääkäri tai terveydenhoitaja.

T

TE-toimisto

TE-toimisto eli työ- ja elinkeinotoimisto auttaa esimerkiksi työn hakemisessa. TE-toimisto kertoo vapaista työpaikoista ja koulutuksesta. TE-toimiston nimi oli aikaisemmin työvoimatoimisto.

Tyky-toiminta

Tyky on lyhenne, joka tulee sanoista työkyvyn ylläpitäminen. Tyky-toiminta on toimintaa, joka auttaa työntekijää jaksamaan töissä. Tyky-toiminnan tarkoitus on parantaa työntekijän terveyttä ja hyvinvointia. Tyky-toimintaa järjestää työnantaja. Tyky-toimintaa voi olla esimerkiksi liikuntapäivä tai käyminen taidenäyttelyssä.´

Työaika

työ + aika
Työaikaa on se aika, jonka käytät työntekoon ja olet velvollinen olemaan työpaikalla. Työaika vaihtelee eri aloilla. Säännöllinen työaika on enintään 8 tuntia vuorokaudessa tai 40 tuntia viikossa. Monilla aloilla työaika on lyhyempi. Matka kodin ja työpaikan välillä ei ole työaikaa.

Työehtosopimus

työ + ehto + sopimus (sopia); lyhenne: TES
Työehtosopimuksessa sovitaan työehdoista, joita noudatetaan jollakin alalla. Työehtoja ovat esimerkiksi palkka, työaika ja lomat. Työehtosopimuksen tekevät työnantajien ja työntekijöiden järjestöt.

Työhaastattelu

työ + haastattelu (haastatella) Työhaastattelu on työnantajan ja työnhakijan keskustelu, jossa molemmat tutustuvat toisiinsa. Kun työnantaja valitsee uutta työntekijää, hän kutsuu joitakin työnhakijoita työhaastatteluun. Usein kutsutaan 3-6 hakijaa. Työnantaja valitsee työhaastattelun perusteella uuden työntekijän.

Työhakemus

työ + hakemus (hakea)
Työhakemus on hakemus, jolla työntekijä hakee työpaikkaa. Se on kirje, jonka työnhakija lähettää työnantajalle. Työhakemus lähetetään usein sähköpostissa tai tehdään internetissä lomakkeelle.
Työhakemukseen voi liittää ansioluettelon. Joskus työnantaja pyytää työhakemukseen myös todistuksia koulutuksesta tai kielitaidosta.

Työharjoittelu

työ + harjoittelu
Työharjoittelu on työntekoa, joka lisää työntekijän ammattitaitoa. Tavallisesti työharjoittelija on opiskelija tai joku muu henkilö, joka aloittaa työelämässä. Työharjoittelusta voi saada palkkaa, työttömälle tarkoitettua työmarkkinatukea tai se voi olla palkatonta.

Työhönvalmennus

työ + valmennus
Työhönvalmennus tarkoittaa henkilön auttamista ja tukemista, jotta hän saa työpaikan. Tarkoituksena on löytää työntekijälle sopiva palkkatyö ja auttaa työntekijä alkuun työpaikalla.

Työhönvalmennuksen aikana henkilö saa apua sekä tukea tukihenkilöltä. Tukihenkilöt myös arvioivat, millaista tukea työntekijä tarvitsee työpaikallaan. Työhönvalmennus kestää yleensä noin kuusi kuukautta.

Työnhakija

työ + hakija (hakea)
Henkilö, joka hakee työpaikkaa.

Työsopimus

työ + sopimus (sopia)
Työsopimus on sinun ja työnantajasi sopimus työnteosta. Työsopimus tehdään, kun työ alkaa. Työsopimuksessa sinä lupaat tehdä sovittua työtä, ja työnantaja lupaa maksaa sovittua palkkaa. Palkan lisäksi työsopimuksessa sovitaan esimerkiksi työajasta ja työtehtävistäsi. Työsopimus voi olla kirjallinen, suullinen tai sähköinen. Työsopimus kannattaa tehdä kirjallisena.

Työsopimuksen purkaminen

työ + sopimus + purkaminen (purkaa)
Työsopimuksen purkaminen tarkoittaa työsopimuksen lopettamista. Työsopimuksen voi purkaa työnantaja tai työntekijä. Työsopimuksen purkamiseen pitää olla painava syy. Työsopimuksen purkamisen jälkeen työ loppuu yleensä heti.

Työsuhde

Työntekijällä ja työnantajalla on työsuhde, kun he tekevät työsopimuksen. Työsuhteessa työntekijä tekee, mitä työnantaja määrää. Työntekijä saa siitä palkkaa.

Työsuojelu

työ + suojelu (suojella)
Työsuojelu tarkoittaa, että työpaikoilla arvioidaan, mitä vaaroja siellä on. Arvioinnin perusteella laaditaan suunnitelmia ja turvallisuusohjeita, joilla vaaroihin varaudutaan. Työsuojelun tavoite on, että työntekijöillä on turvalliset ja terveelliset olot työssään.

Vaaroja voivat aiheuttaa esimerkiksi melu, pöly, kylmyys, kuumuus, myrkyt, sähkö tai vaaralliset laitteet. Haittaa voi olla myös liian pitkästä työajasta tai liian kiireisestä työstä.
Työntekijän täytyy noudattaa turvallisuusohjeita. Työntekijän täytyy myös ilmoittaa työnantajalle tai työsuojeluvaltuutetulle, jos hän huomaa vaaroja tai puutteita työpaikalla.

Työsuojeluvaltuutettu

työ + suojelu + valtuutettu (valtuuttaa)
Työsuojeluvaltuutettu edustaa työntekijöitä asioissa, jotka koskevat työsuojelua. Työntekijät valitsevat itse työpaikan työsuojeluvaltuutetun. Työsuojeluvaltuutettu täytyy valita, jos työpaikalla on vähintään 10 työntekijää.

Työterveyshuolto

työ + terveys + huolto
Työterveyshuolto on terveydenhuoltoa, jonka työnantaja järjestää työntekijöille. Työterveyshuollon avulla yritetään myös estää terveyshaittoja, joita työ aiheuttaa.

Työtodistus

työ + todistus (todistaa)
Kun työsuhde päättyy, työnantaja antaa työntekijälle työtodistuksen. Työtodistus kertoo, mitä töitä työntekijä on tehnyt. Se kertoo myös, kuinka kauan työntekijä oli töissä. Työnantaja voi kerta työtodistuksessa myös, miksi työsuhde päättyi. Lisäksi työnantaja voi myös arvioida työtodistuksessa työntekijän taitoja.

Työvoima

Työvoima tarkoittaa ihmisiä, jotka tekevät tai voivat tehdä työtä. Osa työvoimasta voi olla ilman työtä. Usein puhutaan esimerkiksi ulkomaisesta työvoimasta eli työntekijöistä, jotka tulevat ulkomailta.

V

Verokortti

vero + kortti
Verokortin tarvitsevat kaikki, jotka saavat palkkaa tai muita tuloja. Verokortti annetaan työnantajalle. Verokorttiin on merkitty, kuinka paljon työntekijä maksaa veroa palkastaan. Työnantaja vähentää veron palkasta suoraan. Verovirasto lähettää vuoden alussa verokortin niille, joilla on tuloja. Verokortin voi myös pyytää verotoimistosta.

Vuorotteluvapaa

vuorottelu (vuoro, vuorotella) + vapaa
Vuorotteluvapaa tarkoittaa pidempää vapaata työstä. Vuorotteluvapaata saa ottaa työntekijä, joka on vakituisessa työsuhteessa ja tehnyt työtä yli 20 vuotta. Vuorotteluvapaa voi kestää enintään 180 päivää. Vuorotteluvapaalta ei saa palkkaa, mutta Kela maksaa korvausta tältä ajalta.
Vuorotteluvapaan ajaksi työntekijän paikalle palkataan toinen ihminen. Tämän palakattavan ihmisen on oltava työtön työnhakija.

Vuorotyö, työvuoro

vuoro + työ, työ + vuoro
Vuorotyössä työaika vaihtuu säännöllisesti työpaikan suunnitelman mukaan. Yleisiä vuorotyön muotoja ovat kaksivuorotyö ja kolmivuorotyö. Kaksivuorotyössä työntekijät tekevät työtä kahdessa työvuorossa, esimerkiksi aamuvuorossa ja iltavuorossa. Kolmivuorotyössä yksi työvuoro tehdään yöllä.

Työvuoro tarkoittaa sitä aikaa, jolloin on sinun vuorosi olla työssä.

Vuosiloma, lomaraha

vuosi + loma, loma + raha
Vuosilomaa kertyy tavallisesti 2 tai 2,5 päivää kuukaudessa. Työnantaja päättää, milloin työntekijä voi pitää vuosilomansa. Suurin osa vuosilomasta täytyy antaa kesällä. Työntekijä ja työnantaja voivat kuitenkin sopia jostain muusta ajasta, jolloin työntekijä voi pitää vuosilomansa.

Työntekijä saa vuosiloman ajalta palkkaa. Lisäksi monilla työpaikoilla työntekijä saa lomarahaa, joka on noin puolet vuosiloman ajan palkasta.

Vähimmäispalkka

Vähimmäis (vähän) + palkka
Vähimmäispalkka tarkoittaa pienintä palkkaa, jota työnantajan on mahdollista maksaa työntekijälle. Vähimmäispalkan määrän kertoo työehtosopimus. Vähimmäispalkasta käytetään myös nimitystä minimipalkka.

Y

Yhteistoiminta

yhteis (yhteinen) + toiminta
Yhteistoiminta (yt) on neuvottelua työpaikan asioista työnantajan ja työntekijöiden kesken. Yleensä työntekijät valitsevat omat edustajansa yhteistoimintaa varten. Yhteistoiminnassa käsitellään esimerkiksi työpaikan sääntöjä, työntekijöiden koulutusta, työpaikkaa koskevia isoja muutoksia sekä työntekijöiden vähentämistä.

Isoilla työpaikoilla täytyy ennen työntekijöiden vähentämistä käydä yhteistoimintaneuvottelut (yt-neuvottelut), joissa etsitään muita ratkaisuja irtisanomisten tilalle.

Ä

Äitiysvapaa, vanhempainvapaa

äitiys (äiti) + vapaa, vanhempain (vanhemmat) + vapaa
Äitiysvapaa on vapaa, jonka äiti voi pitää lapsen syntymän aikaan. Äitiysvapaa jatkuu noin 3 kuukautta lapsen syntymän jälkeen. Kela maksaa tältä ajalta äitiysrahaa. Jotkut työnantajat maksavat äitiysvapaan ajalta palkkaa. Tällöin Kela maksaa tuen työnantajalle.

Vanhempainvapaalle voi jäädä joko lapsen isä tai äiti. Vanhempainvapaa kestää noin puoli vuotta. Kela maksaa vanhempainvapaan ajalta vanhempainrahaa.

Isä voi pitää vapaata noin 9 viikkoa. Tästä 3 viikkoa hän voi olla kotona samaan aikaan kuin äiti. Loput vapaasta isä voi pitää sen jälkeen, kun vanhempainrahan saaminen on loppunut. Isä saa tältä ajalta isyysrahaa Kelalta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Monet työelämän sanat ovat vaikeita. Suomen kielen oppimisen alkuvaiheessa myös aivan tavalliset työelämän sanat voivat tuottaa hankaluuksia. Ota avuksesi selkokieliset selitykset vaikeista sanoista. Sanaselityksiä voi käyttää esimerkiksi työpaikalla, kun pitää selittää hankalia [...]

# data[].attributes.headline
Taskuvihko auttaa oppimaan suomea työpaikalla

# data[].attributes.subject
Taskuvihko auttaa oppimaan suomea työpaikalla

# data[].attributes.attachment_link.description
Taskuvihko auttaa oppimaan kieltä työssä tai työharjoittelussa! Taskuvihko sopii kaikille aloille.

# data[].attributes.body
Voimisteluliitto

# data[].attributes.body
Hyvä terveys -lehden videoita

# data[].attributes.attachment_link.description
Tältä sivulta löydät taukojumppaa, pikajoogaa ja lihastreeniä. Haluatko eroon emännän kyhmystä tai suoristaa kännykkäniskan? Vai olisiko aika tarkistaa vesijuoksu- tai sauvakävelytekniikkasi? Tanssija Minna Tervamäki jakaa minuutin tehotreeninsä ja psykiatri Jari Sinkkonen kertoo, miksi vanhemmuus uuvuttaa. Hengähdä hetki ja klikkaa video pyörimään!

# data[].attributes.body
Teoriaa s. 89, tehtäviä s. 124

# data[].attributes.attachment_link.description
Vinkkejä tutkinto-opiskelun aloitukseen ja suunnitteluun. Katso myös aikataulut ja opiskelijapalveluiden yhteystiedot.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Käytä kasvomaskia sosiaali- ja terveyspalveluissa

Suosittelemme yli 15-vuotiaita käyttämään kasvomaskia kaikissa sosiaali- ja terveyspalvelujen toimipisteissä.

Lue lisää maskisuosituksesta Helsingin koronavirussivustolta.
Puremalihasten hieronta ja venyttely Purentakiskon käyttöohje

18.11.2020 14:31

# data[].attributes.attachment_link.description
Suosittelemme yli 15-vuotiaita käyttämään kasvomaskia kaikissa sosiaali- ja terveyspalvelujen toimipisteissä. Lue lisää maskisuosituksesta Helsingin koronavirussivustolta. Puremalihasten hieronta ja venyttely Purentakiskon käyttöohje 18.11.2020 14:31

# data[].attributes.body
Metropolian sivuilla

# data[].attributes.attachment_link.title
Kansallisia suun omahoito-ohjeita ja oppaita

# data[].attributes.attachment_link.description
Vinkkejä tutkinto-opiskelun aloitukseen ja suunnitteluun. Katso myös aikataulut ja opiskelijapalveluiden yhteystiedot.

# data[].attributes.body
Thinglink

# data[].attributes.attachment_link.description
View the interactive image by annariikka.rasa

# data[].attributes.body
Thinglink

# data[].attributes.attachment_link.title
Nohevasti lähihoitaja by Elise Nyyssönen

# data[].attributes.attachment_link.description
TOUCH this image to discover its story. Image tagging powered by ThingLink

# data[].attributes.body
Hyvinvointi, varhaiskasvatus ja sosiaaliala

# data[].attributes.body
Tietoa suomalaisesta työelämästä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Näillä sivuilla kerrotaan suomalaisen työelämän säännöistä ja tavoista.

Voit opiskella aineistoa silloin, kun sinulle sopii.

Jos tekstissä on vaikea sana, katso, onko se Työelämäsanastossa.

Joillain sivuilla on Testaa tietosi -osa, jossa voit kokeilla, kuinka hyvin osaat työelämän asioita.

Tämä aineisto on osa Petmo-projektin tuottamasta Erilaisuus sallittu -käsikirjasta, joka on tarkoitettu työpaikoille perehdyttämisoppaaksi.

Antoisaa opiskelua työelämän kysymysten parissa!

# data[].attributes.attachment_link.description
Näillä sivuilla kerrotaan suomalaisen työelämän säännöistä ja tavoista. Voit opiskella aineistoa silloin, kun sinulle sopii. Jos tekstissä on vaikea sana, katso, onko se Työelämäsanastossa. Joillain sivuilla on Testaa tietosi -osa, jossa voit kokeilla, kuinka hyvin osaat työelämän asioita. Tämä aineisto on osa Petmo-projektin tuottamasta Erilaisuus sallittu -käsikirjasta, joka on tarkoitettu työpaikoille perehdyttämisoppaaksi.

# data[].attributes.body
Hammasteknikkoseuran sivusto

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tavallisista sanakirjoista on harvoin apua hammasteknisen ja hammasproteettisen ammattisanaston suomentamisessa.

Hammasalan perussanasto julkaistiin osina Hammasteknikko -lehdissä HT 1/1999 - 3/2000.

Tapio Suonperän laatima, entistä laajempi sekä Hammasteknikko -lehdessä julkaistu,

- Hammastekniikan sanasto Hammastekniikan Perustöiden Opas: Työkalu Opiskeluun. (Hammasteknikko Opinnäytetyö 2009 / Tapio Jokela, Jonne Repo)

- Ness Visual Dictionary of Dental Technology Englanninkielistä hammasteknistä termistöä kuvilla

- Glossary of Dental Clinical and Administrative Terms Englanninkielistä hammasalan termistöä (ADA American Dental Association)

- Jonne Jyrylän, Sanakirja.org sisältää n.4,7 milj. sanaa, mm. suomi, englanti, ruotsi, saksa...

- Lääketieteen sanasto ja reseptisanasto (tohtori.fi)

- Fysiikan sanakirja Epävirallinen fysiikan englanti - suomi sanasto (TuY) (Helsingin yliopisto)

- TEPA Termipankki mm. suomi, englanti, ruotsi, saksa. Sanastokeskus TSK ry (ent. Tekniikan Sanastokeskus ry)

- Lyhyt oppimäärä lyhenteistä, pitkä lista titteleistä (Hammasteknikko 3/2013)

- Lyhenneluettelo (Kotimaisten kielten keskus)

- Lyhenneluettelo Tutkinnoista ja oppiarvoista (Helsingin yliopisto)

- Dental Abbreviation, Symbols and Acronyms Amerikkalaisia hammasalan lyhenteitä, kirjainsanoja yms. (ADA American Dental Association)

# data[].attributes.attachment_link.title
Hammasalan sanakirja, sanastot ja lyhenteet

# data[].attributes.attachment_link.description
Tavallisista sanakirjoista on harvoin apua hammasteknisen ja hammasproteettisen ammattisanaston suomentamisessa. Hammasalan perussanasto julkaistiin osina Hammasteknikko -lehdissä HT 1/1999 - 3/2000. Tapio Suonperän laatima, entistä laajempi sekä Hammasteknikko -lehdessä julkaistu, - Hammastekniikan sanasto Hammastekniikan Perustöiden Opas: Työkalu Opiskeluun.

# data[].attributes.body
suomi-englanti-ruotsi

# data[].attributes.body
Hoidokki sisältää kymmenen aihealuetta

I Terveys

II Hoitamisen filosofiset perusteet

III Hoitotoiminnot

IV Hoitotyön vaikutukset

V Hoitotyön toimintaympäristö

VI Hoitotyön koulutus

VII Hoitotyön johtaminen

VIII Hoitotyön tutkimus

IX Terveydenhuollon tiedonhallinta

X Toimijat

Aakkoselliset termiluettelot

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hoidokki-asiasanasto - hakulomake

Termien haussa on hyvä käyttää *-merkkiä korvaamassa asiasanojen eri muotoja, esim. *haava*, jolloin tulos käsittää kaikki asiasanat, joissa esiintyy haava, tai lääke*, jolloin tulos käsittää kaikki asiasanat, joiden alkuosana on lääke.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
SHKS Asiantuntijaryhmä, MI Tietorakenteet Oy

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuten kaikissa ammateissa, myös hoitajilla on oma, osin aika rankkaakin sisäpiirihuumoria sisältältävä slangi. Sitä käytetään raskaan työmme ohessa, hoitajien keskinäisessä kommunikaatiossa, pilke silmäkulmassa.

Tässä yhteisömme vuosien varrella keräämä lista. Tunnetko kaikki termit? Puuttuuko jotain? Lisää kommentteihin sanastoa.

B
Banaani = sekä banaanin muotoinen potilastyyny että banaanin muotoinen keltainen liukulevy
Bilit = bilirubiini
Bipo= väliaikainen laskomonsisäinen tahdistin
Bumerangi = potilas, joka on kotiutunut ja tullut heti takaisin

C
Chisu = Chirocain =Sufenta (kipulääke & puudute)

D
Deffa = defibrillaattori
Dekkari =makuuhaava
Delikka = delirium
Deme = dementikko
Dobu= Dobutamiini
Donori= elintenluovuttaja
Dopa= Dopamiini

E
Effu = effortiili, efedriini
Enska = ensiapu tai ensihoitaja
Eppari =episiotomia (välilihan leikkaus), tunnetaan myös huumorimielessä nimellä reisiamputaatio
Erkka = eristyspotilas
Espi = ESBL
Evali= erikoistuva lääkäri
Exata = kuolla

F
Fenttis = fentanyyli
Flipperi = Flimmeri, eteisvärinä tai vaihteleva flimmeri ja flutteri
Fordi = Eva-teline eli se korkeampi kävelytuki
Furkku = furosemidi
Fyssari =fysioterapeutti

G
Gambina pectoris= juoppojen rintakipu
Gipo= G1P0, eli ensisynnyttäjä
Grillata = antaa sädehoitoa

I
Iiris = Naisten virtsapullo, huom ei alusastia vaan se toinen
Inska = insuliini
Inri = INR arvo
Itkuliina = silmätippojen tiputtelun yhteydessä potilaalle annettava lappu, jolla pyyhitään silmät

J
Jänispuku, jänäri = hygieniahaalari
Jodimamma = kouluterveydenhoitaja

O
Oksa, oksu = oxanest
Olla delikassa=delirium=sekavuus, joko alkosta tai muusta syystä
Olla pöhössä=kehkoodeema=nesteen kertyminen keuhkokudokseen
Olla vajaatoiminnassa=sydämen vajaatoiminta
Oohoo l. osastonhoitaja
Opetuslapsi = sairaanhoitajaopiskelija
Orientoituu a/p= aikaan ja paikkaan

Passari/assari = leikkaussaliavustaja P
Pakoputki = peräsuoli
Pelkkä = perifeerinen laskimokanyyli
Periferia kiinni =ääreisverenkierto=perifeerinen verenkierto
Perjantaipipo = verkko joka auttaa pitämään päässä sidosta paikallaan
Pers Antin = Persantin
Persenaula = peräpuikko
Perspaatti = potilas, jolla on persoonallisuushäiriö
Pershäiriöinen = potilas, jolla on persoonallisuushäiriö
Peruslabrat = nestarit , serppi ja PVK(perusverenkuva)
Perustason bertta = D774
Peräteippi = terapeutti
Pesämuna = potilas joka ollut ko. hoitoyksikössä iät ja ajat
Piikittää = kiireettömien tehtävien annetaan olla jonossa eli piikitetään niitä
Pikkulääkäri = sairaalalääkäri
Pipo = kaksisuuntainen mielialahäiriö eli bopolaarisairaus (niitä on sitte pipo 1 ja pipo 2)
Pirivan = propofoli
Pissiitti = virtsatieinfektio
Pitsihousut = housuvaippa
Poikkari = poikkilakana
Pommi = happipullo
Pommipäivä = suolentyhjennyspäivä
Postimerkki = kts poikkari
Potsku = potilas
Pritsi =suihkulaveri, sänky tai paarit
Pupupuku=hygieniahaalari
Puukkotohtori = kirurgi
Päiki = päiväkirurgia
Päätohtori = psykiatri
Palokuntapeitto= sellainen kuppanen 30 -luvulta asti sairasautojen matkassa kulkenut 3kg painava sarkapeitto
Pami = Diapam
Pankku = pankreatiitti
Panostaa = asettaa suolen toimintaa edistävä peräpuikko peräsuoleen
Panttauspaska/riemupaska = ummetuksen jälkeinen 1. uloste
Pariston vaihto = psykiatrinen hoito
Parkki = Parkinsonin tauti

U
Up&go tai pull-on:sit = housuvaippa
Uuno = potilasnosturi
Urtsi = urinaalikondomi

Y
Yskäpaskapahaolo = vatsatauti tai lista erillisistä aiheista mihin sairaanhoitaja saa kirjoittaa sairauslomaa
Yt-lasku = yleistilan lasku
Yökkö = yöhoitaja

Z
Z-vitamiini = kefuroksiimi
Zyskovits = cystofix-katetri

Ä
Äidin kulta = kroonikkopotilaan leukalappu

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuten kaikissa ammateissa, myös hoitajilla on oma, osin aika rankkaakin sisäpiirihuumoria sisältältävä slangi. Sitä käytetään raskaan työmme ohessa, hoitajien keskinäisessä kommunikaatiossa, pilke silmäkulmassa. Tässä yhteisömme vuosien varrella keräämä lista. Tunnetko kaikki termit? Puuttuuko jo...

# data[].attributes.body
Valitse oma kieli ja suomi

# data[].attributes.attachment_link.title
sairaala in Suomi > British English – BABADADA

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kirsin kuntopiiri

HIIT / LIIT kehonpainolla (treenivideo)

Moi pitkästä aikaa! Luovan tauon jälkeen virittelen blogiani taas tulille. Juttuaiheita on kertynyt kasapäin, ja tulossa on tuttuun tapaan treenejä, reseptejä, sekä ajatuksia eri aiheista, muun muassa opintovapaasta, omakotitalon rakentamisesta ja työnhausta. Pysy siis kuulolla!

# data[].attributes.attachment_link.title
Terve.fi: kaikki terveydestä, hyvinvoinnista ja kauneudesta

# data[].attributes.attachment_link.description
HIIT / LIIT kehonpainolla (treenivideo) Moi pitkästä aikaa! Luovan tauon jälkeen virittelen blogiani taas tulille. Juttuaiheita on kertynyt kasapäin, ja tulossa on tuttuun tapaan treenejä, reseptejä, sekä ajatuksia eri aiheista, muun muassa opintovapaasta, omakotitalon rakentamisesta ja työnhausta. Pysy siis kuulolla!

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomi Sanakirja on sivistyssanakirja, synonyymisanakirja ja suomen kielen sanakirja netissä. Määritelmät, synonyymit, slangisanat, nettisanakirja, selitykset, idiomit, suomen kielen lausuminen, sanasto ja tekstin kääntäjä.

# data[].attributes.body
Huom. Ole kriittinen!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Urbaanissa Sanakirjassa on 57718 määritelmää.

Urbaani Sanakirja on ilmainen slangisanakirja joka yhdistää hyödyn ja huumorin. Ideana on kerätä sanoja jotka eivät löydy tavallisista sanakirjoista, sekä tavallisten sanojen epätavallisempia määritelmiä.

Käyttäjänä voit lisätä sanoja ja määritelmiä tietokantaan, sekä vapaasti tarkastella, kommentoida, ja äänestää muiden kirjoittamia määritelmiä. Rekisteröiminen on nopeaa & vaivatonta.

Uusimmat

Viikon Top 10 määritelmät

Yleismääritelmä kaikille hyönteisille. Useimmiten maassa liikkuva.

''Hyyi! Tuolt tuli sikaan jotain ökkösmönkijöitä!''

COPYRIGHT © 2007 - 2020 Nixarn

# data[].attributes.attachment_link.title
Urbaani Sanakirja | Suomen Suurin Slangisanakirja

# data[].attributes.attachment_link.description
Urbaanissa Sanakirjassa on 57718 määritelmää. Urbaani Sanakirja on ilmainen slangisanakirja joka yhdistää hyödyn ja huumorin. Ideana on kerätä sanoja jotka eivät löydy tavallisista sanakirjoista, sekä tavallisten sanojen epätavallisempia määritelmiä. Käyttäjänä voit lisätä sanoja ja määritelmiä tietokantaan, sekä vapaasti tarkastella, kommentoida, ja äänestää muiden kirjoittamia määritelmiä. Rekisteröiminen on nopeaa & vaivatonta.

# data[].attributes.body
Opettaja Hanna Ahon tekemiä pelejä. Klikkaa nimeä Hanna_Aho_Ope, niin näet kaikki pelit.

# data[].attributes.attachment_link.description
Visailu Hoitoalan sanastoa - Hoitotyössä joudutaan päivittäin tekemisiin diagnoosinimikkeiden kanssa. MYÖS hoidettava haluaa itse tietää mitä sanat oikeasti tarkoittaa. sivustolla visakisa.com

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pahoittelut, mutta Skosmos ei toimi kunnolla ilman JavaScript-tukea. Ole hyvä ja ota se käyttöön. Hyppää sisältöön

Medical Subject Headings eli MeSH on lääketieteellinen tesaurus eli jäsennelty asiasanasto. Tämä SKOS-muotoinen versio perustuu vuoden 2021 MeSHiin ja sisältää myös suomenkielisen käännöksen MeSHistä (FinMeSH).
MeSHin on alunperin julkaissut National Library of Medicine (USA), joka edelleen ylläpitää ja päivittää sanastoa.
FinMeSH on alunperin Lääkäriseura Duodecimin tuottama, mutta nykyisin vuosittainen ylläpito tapahtuu Helsingin yliopiston Meilahden kampuskirjasto Terkossa. Lisäksi mukana ovat ruotsinkieliset termit SweMeSH 2021:stä, jonka on tuottanut Karolinska Institutet.

Helsingin yliopiston kirjasto

Suomalainen Lääkäriseura Duodecim

The U.S. National Library of Medicine

Resurssien lukumäärä tyypeittäin

Termien lukumäärät kielittäin

# data[].attributes.attachment_link.description
Pahoittelut, mutta Skosmos ei toimi kunnolla ilman JavaScript-tukea. Ole hyvä ja ota se käyttöön. Hyppää sisältöön Medical Subject Headings eli MeSH on lääketieteellinen tesaurus eli jäsennelty asiasanasto. Tämä SKOS-muotoinen versio perustuu vuoden 2021 MeSHiin ja sisältää myös suomenkielisen käännöksen MeSHistä (FinMeSH). MeSHin on alunperin julkaissut National Library of Medicine (USA), joka edelleen ylläpitää ja päivittää sanastoa.

# data[].attributes.body
Sivun alalaidassa on eri kielten sanastoja avanteeseen liittyen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Avanneopas

Finnilcon julkaiseman Avanneoppaan tarkoitus on tukea ensisijaisesti vastikään avanne- tai vastaavasti leikattuja tai leikkaukseen valmistautuvia. Oppaassa on tietoa myös J-pussista, suolirakosta ja anaali-inkontinenssista.

​

Tietoa

​

Avanneoppaassa kerrotaan, mikä on avanne ja millaisia erilaisia avanteita voi olla. Oma lukunsa on leikkaukseen valmistautumisesta ja sen jälkeen huomioon otettavista asioista.
Avanteen hoitamiseen annetaan ammattilaisten neuvojen lisäksi myös käytännön elämässä hyväksi koettuja vinkkejä. Esimerkiksi avannesidoksen vaihtamisesta esitetään kuvitetut ohjeet.

​

Rohkaisua

​

Leikkauksen jälkeen monia askarruttavat ajatukset mahdollisista komplikaatiosta ja pohdinnat siitä, mitä uskaltaa tehdä. Komplikaatioista on hyvä olla tietoinen, jotta osaa toimia tilanteen tullessa, vaikka jatkuvaan pelkoon ei ole mitään syytä. Luvut liikunnasta, ravinnosta ja seksuaalisuudesta sekä matkustamisesta rohkaisevat elämään mahdollisimman normaalia ja täysipainoista elämää. Oppaassa kerrotaan myös sosiaaliturvasta ja annetaan kansainvälinen sanasto, jonka avulla asiointi helpottuu myös ulkomailla.

​

Vertaistukea

​

Vertaistuki auttaa monia sopeutumaan leikkauksen jälkeen. Finnilco on jokaista avanne- tai vastaavasti leikattua sekä anaali-inkontinenssipotilaita varten. Avanneopas kertoo myös Finnilcon toiminnasta ja jäseneduista.

​

Avannehoitajat, sosiaalityöntekijät ja muut ammattilaiset voivat tilata avanneopasta Finnilcolta jaettavaksi potilaille ja asiakkaille. Opas lähetetään Finnilcon uusille jäsenille liittymisen yhteydessä.

Pussin kanssa pedissä - kohti hyvää seksiä avanne- tai vastaavan leikkauksen jälkeen

Seksuaalineuvoja Hanna Kemppaisen kirjoittama seksuaaliopas on käytännönläheinen opas itsetunnosta, seksuaalisuuden eri muodoista ja intiimiydestä kaiken ikäisille avanne- ja vastaavasti leikatuille.

​

Neuvoja fyysisiin ja psyykkisiin haasteisiin

​

Oppaassa käydään aluksi läpi seksuaalisuuden ja seksin määritelmät yleisellä tasolla, jonka jälkeen aihetta siirrytään tarkastelemaan avanne- ja vastaavan leikkauksen näkökulmasta. Tarjolla on monia käytännön vinkkejä muun muassa seksielämän aloittamiseen leikkauksen jälkeen, oikeanlaisen ehkäisyn löytämiseen, yhdyntäkipuihin ja erektio-ongelmiin. Oppaassa käydään läpi myös erilaisia psyykkisiä haasteita, joita leikkaus voi aiheuttaa itsetunnolle ja seksuaalisuudelle.

​

Uuden seksielämän ilo

​

Avanne- ja vastaava leikkaus on aina iso muutos niin fyysisellä, psyykkisellä kuin sosiaalisellakin tasolla, mutta Pussin kanssa pedissä - opas tuo esiin myös uudenlaisen seksielämän mahdollistamia positiivisia muutoksia. Oppaassa käydään läpi miten esimerkiksi fantasioita, käsi- ja suuseksiä, erilaisia välineitä ja anaaliseksiä voi hyödyntää uuden seksielämän rakentamisessa. On tärkeää muistaa, että kehitys on osa seksiä joka tapauksessa eikä avanne- tai vastaavan leikkauksen tarvitse viedä seksin iloa pois.

​

Avannehoitajat voivat tilata opasta Finnilcolta jaettavaksi potilailleen.

Avannesanaston käännökset

Finnilco on kääntänyt avanteisiin liittyvää erikoissanastoa ruotsiksi, englanniksi, espanjaksi, italiaksi, ranskaksi ja saksaksi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Avanneopas Finnilcon julkaiseman Avanneoppaan tarkoitus on tukea ensisijaisesti vastikään avanne- tai vastaavasti leikattuja tai leikkaukseen valmistautuvia. Oppaassa on tietoa myös J-pussista, suolirakosta ja anaali-inkontinenssista. ​ ​ Avanneoppaassa kerrotaan, mikä on avanne ja millaisia erilaisia avanteita voi olla. Oma lukunsa on leikkaukseen valmistautumisesta ja sen jälkeen huomioon otettavista asioista.

# data[].attributes.headline
Haavanhoito sanastoa suomi-englanti (liite = attachment)

# data[].attributes.subject
Haavanhoito sanastoa suomi-englanti (liite = attachment)

# data[].attributes.headline
Täältä löydät kaikkiin mahdollisiin asioihin liittyvää materiaalia eri kielillä!

# data[].attributes.subject
Täältä löydät kaikkiin mahdollisiin asioihin liittyvää materiaalia eri kielillä!

# data[].attributes.body
Ohjevideoita eri kielillä ym.

# data[].attributes.body
Tietoa ja harjoituksia ylemmille kielitaidon tasoille.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tämä opetusblogi on perustettu osana Täsmäopetusta edistyneille suomenoppijoille -hanketta. Hanke toimi Turun yliopistossa Koneen säätiön rahoituksella syyskuusta 2016 helmikuuhun 2018. Hanke tarjosi yksilöllistä suomen kielen opetusta edistyneille suomenoppijoille (taitotaso B2-C2) kielitaidon viimeistelyyn. Hankkeen tavoitteena oli auttaa opiskelijaa parantamaan erityisesti työelämässä tai oman alan opinnoissa tarvittavia kielitaidon osa-alueita.

Tähän blogiin on koottu opetusmateriaalia, jota tehtiin hankkeen aikana. Blogiin muokatun materiaalin on tarkoitus auttaa edistynyttä suomenoppijaa itseopiskelussa. Artikkelien aiheet on valittu sen perusteella, mitä hankkeen opiskelijat ovat toivoneet ja mistä hankkeen opettajat ovat huomanneet heidän erityisesti hyötyvän. Materiaalia ovat laatineet hankkeen suomen kielen opettajat FM Niina Kekki ja FM Mikael Varjo, ja se on vapaasti käytettävissä ei-kaupallisiin tarkoituksiin.

Kielioppiosuuksien pohjana on käytetty Ison suomen kieliopin verkkoversiota ja Leila Whiten Suomen kielioppia ulkomaalaisille (Finn Lectura 2010, 8. painos), jos artikkelissa ei mainita muuta lähdettä. Kielioppitermistö on ISK:n mukainen, joten artikkeleissa puhutaan esimerkiksi VA-partisiipista eikä ensimmäisestä partisiipista.

Kysymyksiä, toiveita, palautetta materiaalista, muita kommentteja? Kirjoita ajatuksesi kommenttina suoraan artikkeleihin tai ota yhteyttä hankkeen opettajiin njkekk(at)utu.fi tai mavarj(at)utu.fi.

Huom. 11/2020: Blogia ei tällä hetkellä päivitetä aktiivisesti eivätkä blogin ylläpitäjät vastaa kommentteihin. Artikkeleihin saa kuitenkin edelleen jättää kommentteja, ja sivun kävijät voivat vastata toistensa kommentteihin ja kysymyksiin.

Tämä teos, jonka tekijä on Niina Kekki, on lisensoitu Creative Commons Nimeä-EiKaupallinen 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tämä opetusblogi on perustettu osana Täsmäopetusta edistyneille suomenoppijoille -hanketta. Hanke toimi Turun yliopistossa Koneen säätiön rahoituksella syyskuusta 2016 helmikuuhun 2018. Hanke tarjosi yksilöllistä suomen kielen opetusta edistyneille suomenoppijoille (taitotaso B2-C2) kielitaidon viimeistelyyn. Hankkeen tavoitteena oli auttaa opiskelijaa parantamaan erityisesti työelämässä tai oman alan opinnoissa tarvittavia kielitaidon osa-alueita.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Osio I lääkehoidon ydinperustaa

Osio II erilaisia lääkemuotoja sekä lääkkeenantotapoja

Osio III farmakokinetiikka ja farmakodynamiikka

Osio IV lääkehoidon käytäntöperusta

Osio V lääkelaskenta

Ohjeita kurssimateriaalin käyttöön

Tavoitteet: Opiskelija tuntee lääkehoidon perusteet ja on selvillä hoitajan vastuualueesta sekä turvallisesta lääkehoidon toteuttamisesta.

Verkkomateriaalissa on käytetty erilaisia mediaelementtejä, kuten videot, joita on tehty eri tietoliikenneyhteyksille. Videoita avatessasi, huomaa oman tietokoneesi tietoliikennenopeus. Verkkoluennot ( Microsoft Producer) aukeavat vain Internet Explorer-selaimella.

Lääkehoidon verkkokurssi suoritetaan Moodle-oppimisalustalla. Moodleen on sisällytetty ylläolevien osioiden alle yksilö- ja ryhmätehtäviä sekä yksilötenttejä.

© Helena Puistola ja Kaisa Seppälä 2005

# data[].attributes.attachment_link.description
Tavoitteet: Opiskelija tuntee lääkehoidon perusteet ja on selvillä hoitajan vastuualueesta sekä turvallisesta lääkehoidon toteuttamisesta. Verkkomateriaalissa on käytetty erilaisia mediaelementtejä, kuten videot, joita on tehty eri tietoliikenneyhteyksille. Videoita avatessasi, huomaa oman tietokoneesi tietoliikennenopeus. Verkkoluennot ( Microsoft Producer) aukeavat vain Internet Explorer-selaimella. Lääkehoidon verkkokurssi suoritetaan Moodle-oppimisalustalla. Moodleen on sisällytetty ylläolevien osioiden alle yksilö- ja ryhmätehtäviä sekä yksilötenttejä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tämä sivusto on tuotettu sosiaali- ja terveysalan perustutkinnon, lähihoitajan koulutukseen lääkehoiton opiskelun tueksi. Sivuston materiaali on tarkoitettu sekä lääkehoitoa opettavien opettajien että lähihoitajaopiskelijoiden käyttöön, mutta paljon hyödyllistä asiaa lääkehoidosta löytyy varmasti

# data[].attributes.body
Resepteissä käytettyjä lyhenteitä

# data[].attributes.headline
Sotesuomea - materiaaleja ja sanastoja sote-alan suomen kieleen

# data[].attributes.subject
Sotesuomea - materiaaleja ja sanastoja sote-alan suomen kieleen

# data[].attributes.headline
Turun AMK:n esimerkkejä ja tietoa lääkelaskuista

# data[].attributes.subject
Turun AMK:n esimerkkejä ja tietoa lääkelaskuista

# data[].attributes.body
bit.ly/laakehoidonperusteet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lääkehoidon opintojen tavoitteena on, että lähihoitaja :

tuntee lääkeaineryhmät ja yleisimpien lääkkeiden vaikutuksia ja haittavaikutuksia

tuntee lääkehoitoa koskevat lait ja säädökset

tuntee lääkemuodot ja antotavat sekä niihin liittyvän työ- ja ympäristönsuojelun ja aseptiikan

osaa käsitellä lääkkeitä ja noudattaa annosteluohjeita

osaa toteuttaa lääkehoitoa annettujen ohjeiden mukaan

osaa perustella tekemänsä ratkaisut ja toimintatavat

# data[].attributes.attachment_link.description
Lääkehoidon opintojen tavoitteena on, että lähihoitaja : tuntee lääkeaineryhmät ja yleisimpien lääkkeiden vaikutuksia ja haittavaikutuksia tuntee lääkehoitoa koskevat lait ja säädökset tuntee lääkemuodot ja antotavat sekä niihin liittyvän työ- ja ympäristönsuojelun ja aseptiikan osaa käsitellä lääkkeitä ja noudattaa annosteluohjeita osaa toteuttaa lääkehoitoa annettujen ohjeiden mukaan osaa perustella tekemänsä ratkaisut ja toimintatavat

# data[].attributes.body
Thinglink

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This site uses cookies to deliver our services. By using our site, you acknowledge that you have read and understand our Terms of Service and Cookie Policy. Your use of ThingLink's Products and Services, is subject to these policies and terms.

# data[].attributes.attachment_link.description
This site uses cookies to deliver our services. By using our site, you acknowledge that you have read and understand our Terms of Service and Cookie Policy. Your use of ThingLink's Products and Services, is subject to these policies and terms.

# data[].attributes.body
Videoita välinehuoltoon KWC-Medical -yhtiön sivuilla

# data[].attributes.body
Tietoa, kuvia, sanoja ja lauseita

# data[].attributes.body
Harjoittele, miten puhut eri asennoista tai ohjaat potilasta oikeaan asentoon.