# data[].attributes.body
"Jeg siger ikke "bla bla bla""

"du sagde det lige"

"jeg siger det kun når jeg siger jeg ikke siger bla bla bla"

# data[].attributes.body
Selvindsigt
Slap af
Fysisk/psykisk socialt
Indgå i sociale fællesskaber
Tilstand af trivsel
Søvn/kost

# data[].attributes.headline
Hvad betyder det at opleve mental sundhed:

# data[].attributes.subject
Hvad betyder det at opleve mental sundhed:

# data[].attributes.body
Opleve trivsel og glæde og være en del af et fællesskab.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan du støtte Sofie til at opleve mental sundhed

# data[].attributes.subject
Hvordan kan du støtte Sofie til at opleve mental sundhed

# data[].attributes.headline
Brug Aron Antonovskys teori om mestring og de tre begreber

# data[].attributes.subject
Brug Aron Antonovskys teori om mestring og de tre begreber

# data[].attributes.body
Begribelighed, håndterbare, meningsfuldhed

# data[].attributes.headline
Hvordan kan Sofie opnå oplevelsen af sammenhæng

# data[].attributes.subject
Hvordan kan Sofie opnå oplevelsen af sammenhæng

# data[].attributes.body
Hvornår er du selv allermest nærværende:
Når jeg kan mærke på min krop at jeg skal give mig selv plads. Feks. Camping, giv mig selv et hvil,
Hvad er det man konkret skal nå i institutioner:
Læreplaner, årshjul,
Negative oplevelser af en travl hverdag kommer til udtryk i fysiske symtomer og adfærd:
Mister tillid til andre. Har svært ved at koncentrere sig. Reagerer med vreden, kan ikke falde til ro

# data[].attributes.body
Hvad ved du om mental sundhed.
At man har det godt inde i sig selv, kan finde ro i sig selv og hvordan man trives mentalt. Der er vigtig med søvn.
Man kan blive påvirket af egne forventninger, krav til sig selv.
Det er en afgørende betydning, for at man trives med sig selv, giver plads til sig selv, til at have overskud til at overskue og klare hverdagens gøremål, både alene og socialt.
Hvad kan du gøre sammen med klassen, så der bliver sat fokus på, at mobberi ikke skal foregå.
Jeg kan holde et forældremøde, hvor jeg informerer om problemet, og det er vigtig at vi i fællesskab, altså både i hjemmet og skolen, har fokus på at ændre.
Det er vigtigt at jeg har en god og positiv relation til børnene for at kunne forandre.
Jeg vil snakke med klassen, lave nogle forskellige aktiviteter feks, to og to hvor man ruller en bold på den andens ryg. Skifte makker så alle prøver at være sammen, der vil så vises følelser og forståelse over for hinanden. Man kan lave makker par i klassen, eller på tværs af klasserne.
Hvorfor er det vigtigt at sove, og hvad sker der både fysisk og mentalt, når vi sover.
Det er vigtigt at man får sovet  så kroppen slapper af og kommer i dyb søvn, da det er godt for heldbredet når blodtryk, puls, vejrtrækningen, kropstemperatur sættes ned, så man er klar til at fungere godt næste dag.
Under regelmæssigt søvn vil væsken i hjernen flyde rundt mellem hjernecellerne og affaldet skylles under tryk ud i lymfesystemet.
Betydning for:
Fysisk , mental, social trivsel

# data[].attributes.body
Betændelsestilstand i øjets slimhinde, smittes ved direkte berøring

# data[].attributes.body
Observation, tegn på blanke øjne, huden er varm,
Mikroorganismer: Fælles betegnelse for bakterier, vira, svampe, parasitter.
Håndhygiejne: Håndvask med vand og sæbe, hånddesinfektion
Inventar: Døehåndtag, borde, hylder mv.

Når barnet har høj feber skal det afklædes
Rask: når barnet er feberfri, upåvirket, deltage i aktiviteter kan barnet komme i institution.
Små børn anbefales en feberfri dag

# data[].attributes.headline
Sundhedsstyrelsens vejledning om smitsomme sygdomme - kap 10

# data[].attributes.subject
Sundhedsstyrelsens vejledning om smitsomme sygdomme - kap 10

# data[].attributes.body
Feber
Varm, blussende og fugtig hud
Blanke, skinnende øjne
Hurtig vejrtrækningen end normal
Tørst, tre mund og læber
Lysfølsomhed

Tegn
Løbende næse, hoste, øjenbetændelse
Ændring af urin/afføring
Påvirket vejrtrækningen, hudslæt

# data[].attributes.body
Feberkrampe
Når temperaturen stiger brat, hurtigt.
Ses ved børn seks måneder og seks år
Ligner epilepsi
Børnet føles varmt
Barnet mister bevidstheden
kroppen arme, ben bliver stive
Hovet bøjer bagover, rykvise trækningers arme,ben
Huden bliver bleg, evt blålig
Afsluttes efter et par minutter, barnet bliver slap.
Bli og støt barnet, når krampen er overstået, i aflåst sideleje.
Længere varigt ring 112 og forældre

# data[].attributes.body
Influenza
Ømme muskler,led, hovedpine, feber 38-40 grader.
Ro, rigeligt at drikke
Sørge for god håndhygieje og udluftning

# data[].attributes.body
Ørepine, nedsat hørelse, evt. Feber.
Trykket i mmeløret kan blive så stort at tromhinden springer, der flyder væske.
Lægen tager stilling forbehandling, dræn, pensilin, næsespray,

# data[].attributes.body
Vigtig med god håndhygiejne efter toiletbesøg, bleskift. Brug handsker.
Hvis det er en virus må barnet ikke komme i institution, smitsom.
Hvis du er i tvivl må man få forældre til at kontakte lægen..
Rigeligt at drikke.

# data[].attributes.body
Kronisk sygdom.
Insulin: stof som er livsnødvendigt for at kroppen kan omsætte kulhydrater til energi i kroppens celler.
Type 1. Bugspytkirtlen er holdt op med at producere insulin .
Type 2. Rammer oftes voksne over 30 år, kan være arvelig. Usund livsstil. Kan forebygges og heldbredes. Kroppen formår ikke at udnytte insulin så godt som ellers.
Hverdag.
Måle blodsukker
Have insulin flere gange om dagen
Opmærksom på høj/lav blodsukker.
Sukkerholdig på sig  ved for lav blodsukker
Kontrol diabetes ambulatoriet, øjnlæge ( fod læge

# data[].attributes.body
Trækning eller slaphed i nogle få muskler
Absencer med tab bevidsthed i få sekunder, som viser sig, ved barnet stopper op med stirrede, fjernt blik
Underligt tale, synsforstyrrelser eller anden underlig adfærd
Krampeanfald med bevidstløshed.

Tabeletter. Udfylde en anfaldskalender, beskriver hvor hyppige anfaldet har været.

# data[].attributes.body
Overfølsomhedssygdom, kan udløse astma, høfeber, eksem. Det kan være ved kontakt med fx husstøv, pollen, dyrehår, hvepsestik, æg, mælk,jordnødder.

# data[].attributes.body
Udluftning og rengøring. Køligt rum.
Husk astmamedicin med på turer.

# data[].attributes.headline
Ufrivillig vandladning og afføring kap. 10

# data[].attributes.subject
Ufrivillig vandladning og afføring kap. 10

# data[].attributes.body
Gode toiletvaner

# data[].attributes.body
Hvad:
Hvorfor:
Hvordan:

# data[].attributes.headline
De fysiske forandringer hos piger - kap 9

# data[].attributes.subject
De fysiske forandringer hos piger - kap 9

# data[].attributes.headline
Hvordan udtrykker børn deres seksualitet - kap 

# data[].attributes.subject
Hvordan udtrykker børn deres seksualitet - kap 

# data[].attributes.headline
Hvordan udtrykker børn deres seksualitet - kap 9

# data[].attributes.subject
Hvordan udtrykker børn deres seksualitet - kap 9

# data[].attributes.headline
Forskelle på voksnes og børns seksualitet - kap 9

# data[].attributes.subject
Forskelle på voksnes og børns seksualitet - kap 9

# data[].attributes.body
Forskel på voksnes, børnenes seksualitet
Voksnes: Er i stand til at tænke logisk, abstrakt. I stand til at opfatte seksuelle oplevelser abstrakt.
Børn: Sanser situationen konkret og oplever seksualitet i her og nu situationen på en mere konkret måde.

# data[].attributes.body
Have et positiv syn på seksualitet og kroppen
Undgå at være fordømmende
Være bekræftende .
Anerkende følelser og forklare hvad der sker i kroppen
Sundhedsstyrelsen:
Korrekt brug af prævention
Test ved risiko adfærd eller symptomer på sexsygdom
Tilstræklig behandling ved sexsygdom

# data[].attributes.body
Defineres: Det enkelte menneskes bevidsthed om egen krop, tilstand, behov, mugligheder.
Handler om: kende sin krop, rette sin bevidsthed om egen krop.
Betyder: kan fornemme designaler, kroppen sender om sin tilstand. Noget føles rart eller gør ondt. Kan sanse kroppens forskellige dele, motorisk er placeret i forhold til hinanden, forståelse for kroppens muligheder.
Udvikles: i samspil mellem fysiske forhold, psykiske tilstande, sociale erfaringer og relationer.
Positiv: positiv erfaring med egen krop. Taktik massage til den fysisk handicappede. Succesoplevelse ved at deltage i aktivitet
Negativ: utilfredshed med egen former, størrelse, vægt

Sætte grænser

# data[].attributes.body
Det må gerne give bekymring hvis børn eksperimenterer med andre børn endernes typiske legekammerater, ikke udviklingsmæssige eller aldersmæssigt på niveau med dem.
Advarsel når et barn konsekvent retter seksuel adfærd mod voksen. Frygt, angst, dyb skam eller intens skyldfølelse forbundet med seksuel adfærd. Begrunder sin adfærd med forvrænget logik
Hvis børn besidder seksuel viden eller opfører sig på måder, der tilhører det voksne seksuelle udtryk.
Normal seksuel adfærd fører ikke til følelsesmæssig eller fysisk smerte eller ubehag for barnet.

# data[].attributes.body
Hypothalamus signalerer til hypofysen, skal frigive homoner, gonadotropiner til blodbanen.
Østrogenproduktionen, foregår i æggestokkene hos piger.
Androgenproduktionen der foregår i tekstilerne hos drenge.
Hypothalamus: Del af hjernen som er placeret i mellemhjernen og består af en samling kerner, der bl.a regulerer hormondannelsen og kroppens indre ur.
Hormoner: Signalstoffer fra kroppens kirtler, der regulerer kroppens funktioner og udløser forskellige reaktioner i kroppen
Kroppen vokser og forandres

# data[].attributes.body
Kropslighed: Alt det, der knytter sig til tilstanden i den fysiske krop, eks. Sanser, følelser.
Seksualitet: Har indflydelse på vores tanker, følelser, handlinger, samhandlinger. På vores mentale og fysisk helse.
Sensuel: Betyder sanselig o er forbundet med nydelse.

# data[].attributes.headline
Psykisk funktiosnedsættelse seksualitet og kropslighed - kap 9

# data[].attributes.subject
Psykisk funktiosnedsættelse seksualitet og kropslighed - kap 9

# data[].attributes.body
Handicappede har også seksualitet

# data[].attributes.body
Fantomorgasme: At opleve en følelse i en del af kroppen som følelse i kønsorganerne og derved fremkalde en seksuel respons

# data[].attributes.body
Hvad: som pædagogisk assistent arbejder jeg ud fra...
Hvorfor: Fordi måltiden ikke bare er noget der skal overstået....
Hvordan: Den pædagogiske tilgang til måltidet......

# data[].attributes.body
Inddrag børn aktiv, fremmer motorik, sansning, sprog, begreber,koncentration, fordybelse, selvtillid, selvværd, sociale kompentencer,
1. Motivation til deltagelse, troen på sig selv
2. Børnene hjælper hinanden, samarbejde. Opleve føle, udtrykke empati, respekt for andre
3. Snakker med børnene om maden
4. Børn bruger kroppen, røre, skrælle. Grov- og finmotoriske færdigheder
5. Hvor kommer maden fra; besøg bondegård, frugtplantage
6. Tema om hvordan man laver mad og måltidsmæssigt holder jul i forskellige lande. Forståelse af egen kultur, forståelse for kultur forskellle

# data[].attributes.body
Børn opnår viden om maden. Sanserne i brug. Blive nysgerrige.
Følelse-taktilsans , lugtesans, farve-visuelle sans, smagssans, hvad sker der når eg trykker på den- muskel/ledsans, knaser det-høresans osv.
Balance mellem leg og spisning

# data[].attributes.body
Rammer, rum, lugte, indretning, møbler , fysiske rammer. Hvordan den voksen er sammen med børnene, går rundt,sidder. Børn skal opnå nye færdigheder . Eks. Dele rum op i legerum og spiserum

# data[].attributes.body
Ubevidste handlemåder, måltidsregler.
Er måltidet pædagogisk, bevidst om tilgangen.

# data[].attributes.body
Den måde du handler og forholder dig på når du spiser og laver mad med børnene har indflydelse på, hvordan børnene opfatter maden og måltidet,
Vise tryg og omsorgsstemning.

# data[].attributes.body
Spis varieret, ikke for meget, vær fysisk aktiv. God balance
Dæk dit behov for vitaminer, mineraler, næringsstoffer.
Spis frugt og mange grøntsager
Over 10 år anbefales 600 gr. Frugt/grønt om dagen
4-10 år anbefales 300 gr-500gr.
Halvdelen af hvad du spiser skal være grøntsager.
Spis fisk ( to gange om ugen, 350 gr)
200 gr skal være; fed fisk, laks, ørrede, makrel,sild..
Børn 3-14 år, bør ikke spise rov fisk pga kviksølv, påvirker hjernens udvikling.
Vælg fuldkorn
Indeholder vitaminer, mineraler, kostfiber mætter godt.
75 gr om dagen, svarer til 2 del havregryn, en Skive rugbrød.
Vælg magret kød og kødpålæg ( indeholder proteiner,jern)
Fedtindhold maksimalt på 10%
Vælg magre mejeriprodukter (protein,calcium)
Opbygger knogler og tænder
Maks. 0,7% fedt pr. 100 gr
Ost maks 17% (30+)
Spis mindre fedt
For meget øger hjerte-kar-sygdomme
Spis mad med mindre salt
Spiser du for meget stiger blodtrykket, blodårer belastes, medfører åreforkalkning.
1,5 g salt pr. Dag
Spis mindre sukker
Spiser vi for meget, får vi for lidt plads til den mad der giver næringsstoffer, vitaminer, mineraler.
Drik vand
1/2 lær om dagen, ikke godt med light drikke.

# data[].attributes.body
Giver retningslinier hvordan en sund kost bør være, så vi undgår livsstilssygdomme og tage på i vægt

# data[].attributes.body
Kroppen danner ikke selv vitaminer, det skal vi have gennem kost.
1. De fedtopløslige vitaminer A,D,E,K (fedtstof i maden, lagres i kroppens fedtvæv)
2. De vandopløselige vitaminer B,C(opløser væsen fra mad/drikke. Lagres ikke, derfor skal vi dagligt have tilført B,C vitaminer.

# data[].attributes.body
1. Mættende fedt ( øger blodets indhold af Low Density Lipoprotein) fremmer åreforkalkning
2. Umættede fedt ( øger blodets indhold af High Density Lipoprotein) modvirker åreforkalkning.
Maks 10% af vores daglige energi skal komme fra mættende fedt.

# data[].attributes.body
Børn får dækket 40-70% af dere daglige energibehov gennem maden de spiser i institutioner.
Ernæring,  det vi spiser, råvarer
Fysiske rammer: hvor vi spiser, hvordan der ser ud der hvor vi spiser
Sociale rammer: Hvem vi spiser med
Måltidspædagogik: pædagogiske vi gør os om måden, vi er sammen på når vi spiser

# data[].attributes.body
Sammensætning af den mad vi spiser, betydning for opbygning af kroppens muskler, knogler, fedtdepoter, og hvordan kroppen fungerer.
Næringsstoffer:
mad der indeholder forskellige mængder protein, fedt,kulhydrater=makronnæringsstoffer.
Protein:
22 forskellige aminosyrer. 9 af de 22 skal kroppen have gennem kosten, da kroppen ikke selv kan danne dem. Disse aminisyrer kaldes essentielle.
Kulhydrat:
To hovedkategorier: simple og komplekse,
De simple, de hurtige kulhydrater: De optages hurtigt i fordøjlessystemet.
De komplekse, de langsomme kulhydrater, optages langsom i fordøjelsessystem.

De sundeste kulhydrater er de sammensaptte de fiberholdige vi skal spise flest af.