# data[].attributes.body
jeg hedder "skideperker12"

# data[].attributes.body
Looking for som guf

# data[].attributes.body
Stroke#8400

og joiner serveren

https://discord.gg/H25J5vaPShort

'

# data[].attributes.attachment_link.description
Check out the Dansk Chill community on Discord - hang out with 178 other members and enjoy free voice and text chat.

# data[].attributes.body
#IKKEDYREMISHANDLINGNÅRDEN KANLIDEDETDADDY

# data[].attributes.body
Papegøjen kan tolkes symbolsk. På grund af sin evne til at efterligne
menneskers stemmer blev den ofte opfattet som symbol på god 

# data[].attributes.body
Papegøjen kan tolkes symbolsk. På grund af sin evne til at efterligne

# data[].attributes.body
jeg er en 7 årig autist der bliver sexuelt misbrugt der hjemme

# data[].attributes.attachment_link.description
See all the wonderful things anne has made

# data[].attributes.body
Bella og Hanna er kærester

# data[].attributes.body
BOYS ADDD DSICRODEN NutsaОк Gaming Obama#2020

# data[].attributes.body
Altså nigga titties Add Discorden NutsaОк Gaming Obama#2020

# data[].attributes.body
Billedet er malet i diskrete farver, de er meget mørke, dog varme, hvilket giver en kontrast og
fremhæver de u

# data[].attributes.body
Billedet er malet i diskrete farver, de er meget mørke, dog varme, hvilket giver en kontrast og
fremhæver de u

# data[].attributes.body
En stor skildring af romantikken er hvordan man ser det guddommelige i naturen. Her kan man tolke vindues sprosserne som kors lignende og med alle disse planter omkring og fuglen i fugleburet, kan det tolkes som at alle planterne er guds værk, 

# data[].attributes.body
lle fugl.
En stor skildring af romantikken er hvordan man ser det guddommelige i naturen. Her kan man tolke vindues 

# data[].attributes.body
Pigerne er meget blege - hvilket kunne væ

# data[].attributes.body
📎 Photo
📎 Photo
📎 Photo
📎 Photo
📎 Photo
C. W. Eckersberg: Mendel Levin Nathansons ældre døtre, Bella og Hanna, olie på lærred, 1820, Statens Museum for Kunst
C. W. Eckersberg:  Mendel Levin Nathansons ældre døtre, Bella og Hanna, olie på lærred, 1820, Statens Museum for Kunst
Vi er påtvunget at lave en analyse omkring billedet: Mendel Levin Nathansons ældre døtre, Bella og Hanna. Dette billede er et oliemaleri fra romantikken og er malet af C. W. Eckersberg.  
Billedet er bygget op af kvinden i den grønne kjole og papegøjen i forgrunden, kvinden påklædt den orange kjole i mellemgrunden og vægge i baggrunden. Billedet bliver set fra normal perspektiv, hvilket betyder vi møder pigerne og papegøjen i øjenhøjde. 
Billedet er malet i diskrete farver, de er meget mørke, dog varme, hvilket giver en kontrast og
fremhæver de unge pigers lyse hud.
Som omtalt før ser vi på billedet to kvinder og en papegøje i fuld gang med at indånde oxygen og udånde co2. 
Papegøjen kan tolkes symbolsk. På grund af sin evne til at efterligne
menneskers stemmer blev den ofte opfattet som symbol på god opdragelse, hvilket er en
passende hentydning, når det gælder to unge, borgerlige kvinder.

# data[].attributes.body
Vi er påtvunget at lave en analyse omkring billedet: Mendel Levin Nathansons ældre døtre, Bella og Hanna. Dette billede er et oliemaleri fra romantikken og er malet af C. W. Eckersberg.  
Billedet er bygget op af kvinden i den grønne kjole og papegøjen i forgrunden, kvinden påklædt den orange kjole i mellemgrunden og vægge i baggrunden. Billedet bliver set fra normal perspektiv, hvilket betyder vi møder pigerne og papegøjen i øjenhøjde. 
Billedet er malet i diskrete farver, de er meget mørke, dog varme, hvilket giver en kontrast og
fremhæver de unge pigers lyse hud.
Som omtalt før ser vi på billedet to kvinder og en papegøje i fuld gang med at indånde oxygen og udånde co2. 
Papegøjen kan tolkes symbolsk. På grund af sin evne til at efterligne
menneskers stemmer blev den ofte opfattet som symbol på god opdragelse, hvilket er en
passende hentydning, når det gælder to unge, borgerlige kvinder.
Man kunne forestille sig at fuglen gerne vil flyve ud af buret. Ligesom pigerne også gerne ville flyve ud af buret, og gå ind i de voksnes rækker.
Men samtidig kan fuglen i buret også ses som et billede på de to ugifte pigers beskyttede
situation, mens de venter på og måske længes efter at træde ud i livet. Papegøjen er låst inde i et flot bur, nøjagtig ligesom pigerne er.
Deres hår er sat op og de har begge nydelige kjoler på, hvis farver passer godt til selve rummet.
Pigerne er meget blege - hvilket kunne være et tegn på rigdom på denne tid.
Pigerne er af høj status, det kan ses på deres lyse hud, de fine kjoler, de mørke træmøbler,
som højst sandsynligt er lavet af maghoni, som er dyrt træ, det fine klæde på stolen, den
fornemme fugl i guldburet, ja, i det ses det i hele rummet.
Det skaber ro i billedet at den stående pige står midt i billedet hun er nærmest som en søjle, der
holder billedet sammen..
Kontrasten mellem det mørke hjørne oppe til venstre og at den siddende pige er så lys er endnu en ting, der gør, at ens blik søger ned mod venstre.
Billedet er malet i diskrete farver, de er meget mørke, dog varme, hvilket giver en kontrast og
fremhæver de unge pigers lyse hud.

# data[].attributes.headline
Martinus Rørbye: Udsigt fra kunstnerens vindue, 1825

# data[].attributes.subject
Martinus Rørbye: Udsigt fra kunstnerens vindue, 1825

# data[].attributes.body
"Udsigt fra kunstnerens vindue" er malet i ca. 1825. Det er Martinus Rørbye, som malede.
Det er olie på lærred og er fremvist på Statens Musen for Kunst. Det måler 38x29,8 cm.

Forgrund er der et  bord med en bog på og i toppen hænger et forholdsvist gennemsigtigt form for gardin med prikmønster.

Mellemgrunden er den med klar flest detaljer på, dette er et vindue, med massere af blomster, en fod struktur placeret på en plade og nogle andre finurligheder ude til højre i vindueskarm. I vinduet er der også et lille rødt spejl i toppen, og til venstre for hænger et fuglebur i guld med en grøn bund.

I baggrunden ser vi et landskab som skal forestille københavns havn, eftersom vi kan se et skib der ligger til, men også et tre der står lige udenfor som spærre det meste af udsynet til havnen.

Centrummet af billedet ligger den vertikale sprosse i fokus, Martinus har peppet Sprossen lidt op ved at tilføje et lille spejl i toppen.

Billedet virker meget realistisk og virkelighedsnært, som er kendetegnet fra den romantiske periode. Det er normalperspektiv, da man ser udsigten, som om man selv står der og kigger ud.

Forholdet mellem farverne er igen meget realistiske, og skal forestille virkeligt lys.

Farverne er generalt matte, med undtagelse af blomsternes farve. Blomsternes farver er grøn og lyserøde. Den anden farve, som springer en i øjnene er den røde kant om spejlet. Lyset kommer ind af vinduet og det danner skygger. Det virker realistisk, at himlen er grå.

Billedet af malet i malerens lejlighed, som har udsigt over Københavns havn. Omgivelserne uden for vinduet er ægte. Vi ved ikke om maleren har arrangeret tingene i vindueskarmen. Dog ligner det at omgivelserne er ægte. Maleriet er uden personer, dog er der et fuglebur med en lille fugl.
En stor skildring af romantikken er hvordan man ser det guddommelige i naturen. Her kan man tolke vindues sprosserne som kors lignende og med alle disse planter omkring og fuglen i fugleburet, kan det tolkes som at alle planterne er guds værk, også træet i baggrunden er en skildring heraf. Det forekommer også af at maleren har valgt at det skal være havnen fyldt med vand, hvor vandet jo også er en del af guds skaberværk.

# data[].attributes.headline
C. W. Eckersberg:  En nøgen fra ryggen set kvinde sætter sit hår foran et spejl (ca. 1847)

# data[].attributes.subject
C. W. Eckersberg:  En nøgen fra ryggen set kvinde sætter sit hår foran et spejl (ca. 1847)

# data[].attributes.body
”En nøgen fra ryggen set kvinde sætter sit hår foran et spejl” er et maleri malet med olie på lærred. Genren i billedet er en figurfremstilling, da det er et portræt af en person.

Der er ikke nogen tydelig komposition i billedet, men hvis det skal nævnes er forgrunden kvinden, mellemgrunden bordet og baggrunden spejlet og væggen. Billedet er bygget op omkring kvinden, hun er altså i centrum. Der er linjer i billedet fra kvindens hoved og ned på smykkeskrinet, og fra øjnene i spejlet ned på smykkeskrinet. Midteraksen i billedet går ned igennem hendes ryg. Billedet ses fra normalperspektiv, som gør at man hverken ser op eller ned på kvinden, som hvis det havde været frø- eller fugleperspektiv.

Kvinden virker meget lys i forhold til resten af billedet. Specielt i venstre side er meget mørke. Da kvinden lyser på, gør farvekontrasten at hun kommer mere i fokus. Lyset i billedet kommer naturligt. Der er få mættede farver i billedet, dette skaber harmoni. De få mættede farver er et klassisk træk i romantikken. Der er benyttet meget kolde farver i billedet.

Billedet viser en kvinde der står nøgen foran et spejl, og kigger ned på en kasse imens hun er i gang med at sætte sit hår. Kvinden er den eneste person i billedet. Omgivelserne i situationen er ægte.

De meget få mættede farver i billedet, som skaber harmoni er et romantisk træk i billedet. Billedet er et motiv fra hverdagen, som blev populært i romantikken. Billedet viser en, i mindre grad, erotik, hvilket er lidenskab og kærlig, som er et kendt træk i romantikken.

# data[].attributes.headline
C. W. Eckersberg:  Mendel Levin Nathansons ældre døtre, Bella og Hanna, olie på lærred, 1820, Statens Museum for Kunst

# data[].attributes.subject
C. W. Eckersberg:  Mendel Levin Nathansons ældre døtre, Bella og Hanna, olie på lærred, 1820, Statens Museum for Kunst

# data[].attributes.body
Vi er påtvunget at lave en analyse omkring billedet: Mendel Levin Nathansons ældre døtre, Bella og Hanna. Dette billede er et oliemaleri fra romantikken og er malet af C. W. Eckersberg.

Billedet er bygget op af kvinden i den grønne kjole og papegøjen i forgrunden, kvinden påklædt den orange kjole i mellemgrunden og vægge i baggrunden. Billedet bliver set fra normal perspektiv, hvilket betyder vi møder pigerne og papegøjen i øjenhøjde.

Billedet er malet i diskrete farver, de er meget mørke, dog varme, hvilket giver en kontrast og
fremhæver de unge pigers lyse hud.

Som omtalt før ser vi på billedet to kvinder og en papegøje i fuld gang med at indånde oxygen og udånde co2.

Papegøjen kan tolkes symbolsk. På grund af sin evne til at efterligne
menneskers stemmer blev den ofte opfattet som symbol på god opdragelse, hvilket er en
passende hentydning, når det gælder to unge, borgerlige kvinder.
Man kunne forestille sig at fuglen gerne vil flyve ud af buret. Ligesom pigerne også gerne ville flyve ud af buret, og gå ind i de voksnes rækker.
Men samtidig kan fuglen i buret også ses som et billede på de to ugifte pigers beskyttede
situation, mens de venter på og måske længes efter at træde ud i livet. Papegøjen er låst inde i et flot bur, nøjagtig ligesom pigerne er.
Deres hår er sat op og de har begge nydelige kjoler på, hvis farver passer godt til selve rummet.
Pigerne er meget blege - hvilket kunne være et tegn på rigdom på denne tid.
Pigerne er af høj status, det kan ses på deres lyse hud, de fine kjoler, de mørke træmøbler,
som højst sandsynligt er lavet af maghoni, som er dyrt træ, det fine klæde på stolen, den
fornemme fugl i guldburet, ja, i det ses det i hele rummet.
Det skaber ro i billedet at den stående pige står midt i billedet hun er nærmest som en søjle, der
holder billedet sammen..
Kontrasten mellem det mørke hjørne oppe til venstre og at den siddende pige er så lys er endnu en ting, der gør, at ens blik søger ned mod venstre.
Billedet er malet i diskrete farver, de er meget mørke, dog varme, hvilket giver en kontrast og
fremhæver de unge pigers lyse hud.

# data[].attributes.headline
J. W. Lundbye:  Hankehøj, olie på lærred, 1847.

# data[].attributes.subject
J. W. Lundbye:  Hankehøj, olie på lærred, 1847.

# data[].attributes.body
“Hankehøj” er malet i 1847. Det er J.W. Lundbye, som malede. Det er et landskabsmaleri, og er malet med olie på lærred. Maleriet måler 36,2 x 43,2 cm og står fremvist på den Hirschsprungske Samling i København i dag.

I forgrunden ser vi græs og sten, mens vi i mellemgrunden ser manden og de fire køer samt bakken. I baggrunden befinder himmelen med skyerne sig, mens man i horisonten kan se noget, der ligner andre små bakker samt endnu flere skyer. Derudover er midteraksen og maleriets centrum manden og de to første køer, det er her blikfanget øjeblikkeligt bliver opfanget, og her der sættes ekstra fokus på billedet, og dets betydning. Centrummet beskriver maleriets helhed.

Der er benyttet normalperspektiv, hvilket betyder at vi er på niveau med motivet, maleriet ses fra øjenhøjde, hvilket kan gøre maleriet mere virkelighedsnært.

Der er brugt varme farver så som det grønne græs og den blå himmel, og der er kun brugt mørke farver som sort til enkelte skygger. Det er også naturlig belysning som er blevet benyttet da man kan se der kommer belysning fra højre

På maleriet ses en mand med sine fire kvæg, derudover så ses det at vinden på træerne på højen. Men det er en næsten klar himmel med et par enkelte skyer.

Dette landskabsbillede viser en dansk, vindblæst mark ved Hankehøj på en blæsende efterårsdag. En landmand/bonde er på marken ved sine køer, som går og græsser. Billedet synes ikke opstillet, men derimod et idyllisk hverdagsbillede.

Landmanden/bonden er den eneste person, som optræder på billedet. Han står i mellemgrunden og kigger den anden vej. Det er ikke ham som billedet fokuserer på, men han er blot en “rekvisit” på billedet…

På maleriet ser vi, at der visse træk for det romantiske. Det ser vi bl.a. i realismen ved maleriet - handlingen på maleriet “ville sagtens kunne have foregået den dag i dag”. Derudover ser vi det smukke ved Danmark, det smukke ved naturen, som især, J.W. Lundbye lagde stor vægt på. Det er normalperspektiv, da man ser udsigten, som om man selv står der og kigger ud. Billedet virker generelt realistisk og virkelighedsnært, som er kendetegnet fra den romantiske periode.

# data[].attributes.headline
J. Thomas Lundbye: En dansk kyst (1842/1843)

# data[].attributes.subject
J. Thomas Lundbye: En dansk kyst (1842/1843)

# data[].attributes.body
“En dansk kyst” er et maleri, som Johan Thomas Lundbye valgte at lave i 1843. Maleriet er et olie på lærred, som måler 188,5*255,5 cm og er udstillet på Statens Museum for kunst. Billedtypen er landskabsmaleri, hvilket var typisk maleri motiv for perioden. Billedet er opbygget af en forgrund, mellemgrund og baggrund. I forgrunden har vi stenene til venstre, buskadset i højre side og en del af stranden. I mellemgrunden har vi menneskene, bakken og havet. I baggrunden har vi himlen og horisonten. Billedet har meget dybde og det er med til at skabe en vis ro i billedet, dette hænger også sammen med at havet opføre sig roligt og ingen vind er at se i buskadset. Dybden kommer gennem en masse linjer, Johan Thomas Lundbye har brugt i billedet. Herunder kunne klintens hældning og horisontens nævnes som eksempler. Angående synsvinkel, ser vi motivet fra normalperspektiv, hvilket er med til, at man som seer oplever billedet, som stod man selv på stranden. Gennem denne synsvinkel kan seer bedre relaterer til billedet, hvorved man lettere får opfattelsen af den smukke danske natur. På maleriet kan man se, at forholdet mellem lys og mørke er brugt til at illustrerer det naturlige lys. Dette kan ses, da Johan Thomas Lundbye har gjort brug af en masse skygger, hvilket bl.a. kan ses på farve ændringerne i vandet. På maleriet kan vi dog ikke se den naturlige lyskilde, men som skildret på billedet, kommer sollyset fra højre side af maleriet. I billedet ses det naturlige danske landskab, hvor omgivelserne for eksempelvis er kysten, vandet, klinten, træerne samt himlen. Man kan pointere, at billedet viser et meget realistisk syn af en dansk kyst, hvor der er medtaget detaljerne såsom hesten og de to personer ved siden af. Personerne, som man kan se hvis man kigger nærmere på billedet, kan forestille to bønder, hvor deres vogn er gået i stykker. Dog er personerne mindre tydelige, samt er de placeret ved siden af hinanden. Dette er den eneste handling/situation vi kan se i billedet, hvilket også er med til, at man lægger ekstra vægt på den sande motiv. Den smukke danske natur. De romantiske træk ses ved naturen som bliver fremvist, hvilket også er et hyppigt træk for Johan Thomas Lundbyes malestil. Herved er det poetisk naturalisme, som er i fokus - hvor man ikke maler oprindelige steder som findes, men tilføjer elementer fra forskellige steder i ét billede. Disse naturfænomener bliver derfor samlet i ét billede, til at få Danmark til at fremstå pænere og smukkere.

Johan var inspireret af P.C Skovgaard, som også malede lignende men mere realistiske billeder.

# data[].attributes.body
Billedets type er et såkaldt “Tempera på papir”-maleri.

Kompositionen i billedet er bygget op efter forgrund, mellemgrund og baggrund. I forgrunden står en pige og hendes mor med henholdsvis rød og gul kjole på. Ved siden af står en hund og kigger mod baggrunden hvor faderen befinder sig. De befinder sig i midten af skoven på stien. I mellemgrunden ved siden af træet leger resten af børnene i græsset. I baggrunden af billedet er resten af skoven og den smukke blå himmel. Og midt i skoven står faderen og tænker på noget mens han venter på resten af familien.  En anden del af kompositionen er linjerne i billedet som er med til at bygge billedet op. To vertikale linjer i billedet er med til at skabe struktur og orden. Den ene linje som går gennem træet i venstre side af billedet og møder vejen i bunden af billedet. Den anden vertikale linje starter ved den anden side af vejen og går igennem faren i baggrunden af billedet.

Motivet er set fra normalperspektiv, også kaldet den neutrale synsvinkel. Betragteren er her på højde med motivet. Det at det er set fra normalperspektiv gør, at vi lever os mere ind i historien, da vi føler at man er der mere, end hvis det havde været frø- eller fugleperspektiv.

Billedets motiv forestiller en familie som er på en eller anden slags udflugt ude i den danske bøgeskov. Man kan se at den lille pige i den røde kjole i forgrunden, bliver trøstet/beroliget af en ældre dame (sandsynligvis moderen) som er i den gule kjole. Resten af børnene fra familien er placeret i venstre side, hvor de sidder på græsset og hygger sig. Der er som sagt en mand i sort beklædning i baggrunden, muligvis faderen. Måske kunne det tænkes at faderen måske har været sur på datteren og moderen derfor prøver at trøste hende? Hunden står ved moderen og datteren og kigger efter faderen, som er gået væk fra “flokken”.  Uanset hvad, befinder de sig i den karakteristiske danske bøgeskov, som er et klassisk motiv fra romantikken.

Billedet virker ikke specielt opsat. En familie på udflugt i den danske bøgeskov, hvor der måske er nogle problemer mellem datter og fader? Selvom motiver er placeret i en fredelig, naturlig bøgeskov, er der alligevel lidt spænding pga. datteren som er ked af det og faderen som står i baggrunden, langt væk fra familien.

Billedet beskriver naturen og det guddommelige. Lyset, som skinner ned på børnene, som skaber noget guddommeligt, og naturen ses ved brugen af de danske bøgetræer i almene danske bøgeskov, hvilket skaber en nationalfølelse. Billedet symboliserer derfor også naturromantik, som jo betyder at alle væsner og naturen er forbundet. Familien og hunden er forbundet med den danske bøgeskov og de udgør én samlet organisme. Forbundet med hinanden, på trods af lidt kontroverser mellem personerne.