# data[].attributes.body
Hvordan kunne Stasi fastholde DDR's befolkning i  et jerngreb?

# data[].attributes.body
2. Hvordan kunne Stasi fastholde DDR's befolkning i  et jerngreb?
3. Havde Stasi også indflydelse i Danmark under den kolde krig?

# data[].attributes.attachment_link.title
Erich Mielke - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Erich Fritz Emil Mielke (født 28. december 1907 i Berlin, død 21. maj 2000 i Berlin) var en drabsdømt tysk kommunist og chef for Ministerium für Staatssicherheit i DDR fra 1957 til DDR's sammenbrud i 1989. Han bar i denne tid titlen "minister for statssikkerhed".

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Berlin-guide.dk - Danmarks Største Online Guide til Berlin

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
STASI guide - DDR statens hemmelige politi

Overvågning, undertrykkelse, tortur. DDR staten gik langt i krigen mod befolkningen for at beskytte den socialistiske stat. Muren spærrede alle borgere inde. Sikkerhedstjenesten STASI bestod af 15 % af befolkningen, der udspionerede de andre 85 %. Berlin var hovedstaden for DDR - og hovedstad for STASI. I dag er muren væk. STASI er væk. STASI har aldrig været synlig. Det er den hemmelige tjenestes natur. Men sporene er der - og i Berlin kan du finde spor efter STASI og undertrykkelsesapperatet flere steder. Mød både forfølgerne og de forfulgte.

Hvem var STASI til for? Grundlæggende står forkortelsen for STAts SI kkerhed. Hvad det i virkeligheden betød afslørede STASI selv: Mottoet for STASI var "Partiets sværd og skjold". STASI var sat i verden for at kæmpe for (sværdet) og forsvare (skjoldet) det kommunistiske parti! STASI var hverken for folket eller, trods navnet, for staten.

Partiet hed SED, som er en forkortelse for det socialistiske enhedsparti. Enhedsparti, fordi det bestod af en (tvungen) sammenlægning af Socialdemokratiet og det Kommunistiske parti efter krigen. Det med enheden var ren glasur. SED var et kommunistisk parti styret af et politbureau af forbenede stalinister - først Walter Ulbricht og dernæst Erich Honecker. De foretog sig ikke meget uden at STASI's chef Erich Mielke var indforstået. Erich Milke var placeret i stolen som STASI chef af Sovjetunionen og han holdt øje med alle - inklusive DDRs toppolitikere. STASI var ikke til for folket eller for staten DDR. STASI var til for det kommunistiske parti. Måske STASI i virkeligheden var staten?

Det er vigtig at møde STASI og forstå, at et system som STASI har været nødvendigt for det kommunistiske partis fastholdelse af magten. Tilsvarende hemmelige sikkerhedstjenester uden demokratisk kontrol har i været til stede i samlige kommunistiske lande, hvor udspionering, kontrol og fængsling af landets egne borgere har været nødvendige for at holde magten. Forbrydelserne der blev slået ned på kunne være ganske små og udløse straffe helt uden sammenhæng med "forbrydelsens" omfang. Anledning til fængsling og forhør kunne fx være ansøgning om en udrejsetiladelse - hvis man da ikke truede og intimiderede ansøgerne til at trække deres ansøgninger tilbage.

Et møde med STASI er anskuelighedsundervisning i, hvorfor ethvert socialistisk system giver anledning til frygt. Man må ikke glemme, at STASI og kommunistpartiet blev til i bedste mening - og derfor måtte afvigerne naturligvis opdrages.

Begynd med at besøge Stasi hovedkvaretet i Berlin-Lichtenberg, hvorfra statssikkerhedsminister Erich Mielke herskede over spionerne. Eller var det i virkeligheden omvendt? Drik en cola i STASIs fredagsbar - hvor rigets hemmeligste og mægtigste mænd talte om... ja, hvad mon? Her møder du forfølgerne.

Fængslet i Hohenschönhausen med torturkældre og dystre celler. Her vil du blive vist rundt af tidligere fanger, som kan bevægende og hårrejsende historier om vilkårne for de politiske fanger. Det gør et stort, stort indtryk. Her møder du de forfulgte. Kan du forstå tysk hører dette besøg på en top-ti liste på besøget i Berlin.

Stasiarkiverne i hovedkvarteret i Normannenstrasse med 50 kilometer arkivaler. Her lægges verdens største puslespil af itu revne dokumenter. Du kan dog kun få lov at se de akter, der vedrører dig selv. Så hvis du ikke blev overvåget af STASI får du ingen adgang.

Post- og telefon blev aflyttet af ministeriet for statssikkerhed i et omfang, man ikke helt kan begribe. Hver dag åbnede og læste STASI medarbejdere 90.000 breve og pakker til DDR borgerne. I Zimmerstrasse tæt på checkpoint Charlie ligger en interessant udstilling om STASI indgriben i alle hverdagens aspekter - læs mere om den på STASI-Die Austellung. Gratis adgang.

DDR lod jævnligt Vesttyskland frikøbe fanger, familiemedlemmer og folk, der havde søgt udrejsetilladelse. Det var en vigtig eksportvare for DDR. Mange der søgte udrejse havnede i fængsel og forhør hos STASI før de blev købt fri af Vesttyskland. Herfter blev de, sammen med de flygtninge der lykkes med at forcere muren, bragt til indslusningslejren Marienfelde i den sydlige berlinforstad Tempelhof. I dag er indslusningslejren indrettet som et museum og mindested. Du kan besøge Marienfelde. Rystende at høre, at STASI havde en agent placeret der, som forhørte alle dem, som var flygtet fra DDR.

Har du mod på en udflugt er der museer i Leipzig. Det tager 2-3 timer i bil. Så du skal sætte dagen af og være opmærksom på åbningstider og muligheder for rundvisninger.

Hvis du vil vide mere om livet i DDR kan vi anbefale

For en dybere forståelse af STASI kan vi anbefale bogen " STASI-land" af Anna Funder og filmen " De andres liv". Men helt forstå det kan man nok aldrig. Læs også om gymnasielæreren Reinhard Broses flugt fra DDR til Danmark og Katryn Behrs bog: "De stjal min mor". Du kan også skyde genvej og læse berlin-guides anmeldelse af socialismens myter og misforståelser.

# data[].attributes.attachment_link.title
STASI guide - DDR statens hemmelige politi

# data[].attributes.attachment_link.description
Overvågning, undertrykkelse, tortur. DDR staten gik langt i krigen mod befolkningen for at beskytte den socialistiske stat. Muren spærrede alle borgere inde. Sikkerhedstjenesten STASI bestod af 15 % af befolkningen, der udspionerede de andre 85 %. Berlin var hovedstaden for DDR - og hovedstad for STASI. I dag er muren væk.

# data[].attributes.body
Hvad var stasis rolle under den kolde krig?

# data[].attributes.attachment_link.description
Marshallplanen var en opfølgning af Trumandoktrinen med økonomiske midler. USA's politikere opfattede det således, at økonomisk krise gav grobund for kommunisme. Et stærkt, samlet og genopbygget Vesteuropa ville derimod være en militær modvægt mod Sovjetunionen og svække kommunistpartiernes indflydelse i de enkelte lande. Særlig i Frankrig og Italien frygtede nordamerikanske politikere en kommunistisk fremgang.

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne side indeholder information om Warszawapagten. Endvidere er der henvisninger til andre sider, der har information der er relateret til Warszawapagten.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vietnamkrigen USAs historiske nederlag | Dansk Vietnamesisk Forening

# data[].attributes.attachment_link.description
Vietnam-krigen var historiens første TV-krig. Den intensive pressedækning var med til at rejse en politisk bevægelse og proteststorm verden over mod USAs krigsførelse. Men den stadig mere forpligtende karakter af USAs engagement kunne indtil midt i 60erne bevidst holdes skjult for omverdenen af den lille klike af beslutningstagere øverst i det amerikanske magtapparat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Danmark under den kolde krig (udenrigspolitik) - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Danmarks udenrigspolitik under den kolde krig markerede et brud på den neutralitetspolitik, som havde været ført siden nederlaget i 2. slesvigske krig i 1864. Danmark deltog i den stiftende generalforsamling for FN i efteråret 1945, hvilket formelt betød afgivelse af suverænitet til FN's sikkerhedsråd, som bl.a. kan påbyde sanktioner af økonomisk eller militær karakter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Verdenskrig - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Begrebet 2. verdenskrig" opstod også i 1920'erne. I 1928 fremlagde den amerikanse indenrigsminister, Frank B. Kellogg, en traktat, der blev betraget som en "praktisk guide mod en 2. verdenskrig". Begrebet blev brugt, da 2. verdenskrig brød ud i 1939. Den 4.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvorfor hedder det den kolde krig??? - Historie - Studieportalen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
er der ikke nogen der kort vil fortælle mig hvorfor det hedder "Den Kolde Krig" kort, please:D

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den Kolde Krig var den storpolitiske konflikt, der definerede perioden mellem Anden Verdenskrigs afslutning i 1945 frem til Berlinmurens fald i 1989 og opløsningen af Sovejtuniuonen to år efter. Konflikten stod mellem de to supermagter, USA og Sovjetunionen, sammen med deres allierede. Det blev kaldt en kold krig, fordi supermagterne aldrig kom i direkte væbnet konfrontation mod hinanden, men det kunne sagtens være sket. Under Den Kolde Krig opstod der en række kriser og konflikter, der kunne have udviklet sig til en altødelæggende atomkrig.

Fra 2010'erne er nogle begyndt at tale om en genoptagelse af Den Kolde Krig. Ruslands annektering af Krim-halvøen i 2014 og NATO's udstationering af tropper i de baltiske lande er blot et par eksempler på et stadigt stigende konfliktniveau mellem Rusland og NATO med USA i spidsen. Med krigen i Ukraine i 2022 har diskussionen om en ny kold krig nået nye højder.

Forklarende videoindslag om baggrunden for krigen i Ukraine. Produceret af Vox, marts 2022.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikhail Gorbatjov er død. Som Sovjetunionens leder forhandlede Gorbatjov og USA's daværende præsident omfattende nedrustningsaftaler, der der bidrog til Den Kolde Krigs ophør i 1989. Læs mere i artiklen om Gorbatjovs rolle i Den Kolde Krig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kun et par måneder efter Nazitysklands endelige sammenbrud i maj 1945 mødtes de allierede sejrsmagter til en konference i Berlin-forstaden Potsdam for at gøre boet op og for at planlægge opbygningen af fremtidens Europa. Knap var møderne begyndt, før det stod klart, at den enighed, der havde været udslaggivende for den militære nedkæmpelse af den fælles fjende, nu var afløst af fundamental uenighed.

I takt med at Den Røde Hær havde drevet de tyske besættelsestropper tilbage mod vest, havde Stalin gjort det klart, at det var et ufravigeligt sovjetisk krav til en fredsslutning, at grænsen mellem Tyskland og Polen blev trukket langs Oder-Neisse linien, og at hele det tidligere Østpolen fremover blev inddraget som sovjetisk territorium.

Overalt, hvor de russiske styrker var trængt frem i Østeuropa, havde de haft held til at etablere politiske styreformer, som gav de lokale kommunistiske partier enten den absolutte magt eller i det mindste afgørende indflydelse på regeringsdannelserne. Der opstod således på kort tid en kommunistisk blokdannelse af stater, der stødte op til Sovjetunionen, eller som geografisk lå inden for den zone, Stalin havde defineret som sovjetisk interessesfære.

Det var på denne baggrund, Winston Churchill 5. marts 1946 gik på talerstolen på Westminster College i Fulton, Missourri, og med sin enestående oratoriske begavelse beskrev, hvordan Europa var blevet delt mellem et demokratisk Vest- og et af kommunismen knuget Østeuropa. Og for første gang blev jerntæppet introduceret som et politisk begreb.

Churchill sagde: "En skygge har lagt sig over de skuepladser, som for så kort tid siden blev oplyst af den allierede sejr. Fra Stettin ved Østersøen til Trieste ved Adriaterhavet har et jerntæppe sænket sig tværs over det europæiske fastland. Bag denne linje ligger alle de gamle Central- og Østeuropæiske staters hovedstæder, og alle er de på den ene eller anden måde underkastet ikke blot russisk indflydelse, men i betydelig og stadig større grad Moskvas kontrol.

Sidste gang så jeg det hele udvikle sig og råbte det højt til mine landsmænd og til hele verden, men ingen skænkede det nogen opmærksomhed. Lige til 1933 eller måske endog til 1935 kunne Tyskland have været reddet fra den frygtelige skæbne, som overgik dette land, og vi kunne alle være blevet skånet for den elendighed, som Hitler slap løs på menneskeheden. Vi må under ingen omstændigheder lade dette ske igen.

Jeg tror ikke, Rusland ønsker krig. Det, de ønsker, er krigens frugter og en ubegrænset udvidelse af deres magt og doktriner. Men det, vi må overveje her i dag, medens der endnu er tid, er, hvorledes vi varigt kan forhindre krig og hurtigst muligt skabe betingelser for frihed og demokrati i alle lande. Hvis de vestlige demokratier står sammen om en streng overholdelse af principperne i De Forenede Nationers pagt, vil deres indflydelse på at fremme disse principper være umådelig. Men hvis de står splittede eller er usikre over for deres pligt, og hvis disse yderst vigtige år får lov at smuldre hen, ja så kan en katastrofe meget vel vælte ned over os alle."

I 1946 var det endnu kun de færreste, der havde fantasi til at forestille sig et forpligtende internationalt samarbejde hen over Europas grænser til værn for demokrati og menneskerettigheder. Men dette skulle ændre sig markant i løbet af få år.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kun et par måneder efter Nazitysklands endelige sammenbrud i maj 1945 mødtes de allierede sejrsmagter til en konference i Berlin-forstaden Potsdam for at gøre boet op og for at planlægge opbygningen af fremtidens Europa. Knap var møderne begyndt, før det stod klart, at den enighed, der havde været udslaggivende for den militære nedkæmpelse af den fælles fjende, nu var afløst af fundamental uenighed.

# data[].attributes.attachment_link.title
Warszawapagten | Gyldendal - Den Store Danske

# data[].attributes.attachment_link.description
Warszawapagten, kommunistisk militæralliance, oprettet 1955 i Warszawa af Sovjetunionen, Albanien, Bulgarien, Tjekkoslovakiet, DDR, Ungarn, Polen og Rumænien. Albanien forlod alliancen i 1968, DDR i 1990; Rumænien trak sig ud af alliancens militære samarbejde omkring 1963.

# data[].attributes.body
Jerntæppet

# data[].attributes.attachment_link.title
Jerntæppet | Gyldendal - Den Store Danske

# data[].attributes.attachment_link.description
Jerntæppet, betegnelse, der blev anvendt i Vesten under den kolde krig for at markere opdelingen i Europa mellem de frie demokratier i vest og de ufrie, kommunistiske stater under det sovjetiske diktatur i øst. Begrebet blev almindelig kendt, efter at Winston Churchill brugte det i en tale i Fulton, Missouri, USA, 5.