# data[].attributes.headline
אורית פרידמן

# data[].attributes.subject
אורית פרידמן

# data[].attributes.body
בחרתי במערך הראשון: הקשר בין הלמידה של המורים ללמידה של התלמידים.
המטרה העיקרית היא להנכיח את תהליך הלמידה לכל מורי בית הספר. יצירת פלטפורמה שהיא מעין "גשר" שיקשר בין תהליך הלמידה של המורים לאופן הוראתם בכיתות הלימוד. ההשתתפות כחבר בקהילה מאפשר למשתתף לקדם ולשדרג את דרך הוראתו, ומכאן תהיה השפעה על כלל תרבות הלמידה הבית ספרית.
קריטריונים:
- אווירה אינטימית- חלוקת חדר המורים לקבוצות קטנות מאפשר מרחב בטוח ונעים לשיתוף.
- למידה- למידה חוויתית המזמנת התנסות ולמידה מעניינת ופחות "הרצאתית"
סיכום- סבב המביא את עיקרי הדברים שעלו בכל אחת מן הקבוצות ע"י נציג שהוא דובר הקבוצה.

# data[].attributes.body
אתייחס למערך ההנחיה השני:
לעניות דעתי, המערך הזה נכון יותר מהמערך הראשון, וזאת בשל מספר סיבות:
א. בשלב התוכן, המערך הראשון נכנס לדיון בשאלה גדולה, תוך שימוש בכלי שהוא, אמנם, מצוין, אבל לא מספיק למסגרת הזמן. לעומת זאת, המערך השני נפתח בסרטון, ומיד לאחריו עוסק בשאלה אחת מוגדרת - מה הם תנאים ללמידה - ובאמצעותה מעביר את המסר המתבקש. השימוש בשאלה אחת ממקד את הצופים/מאזינים.
ב. בשלב השיתוף בתובנות מהחדרים, המערך הראשון מספק זמן קצר יותר (20 דקות) לעומת המערך השני (25 דקות). יתרה מזאת, המערך השני ממוקד בתוצאה שהקבוצות אמורות לנפק - "אילו פעולות עלינו לעשות...", וכך הדיון הופך להיות יעיל יותר.
בעיני, שלב הסיכום של המערך הראשון עדיף על זה של המערך השני, היות שהוא מעודד את הצופים/מאזינים לשתף בתחושות שלהם בעקבות הפעילות.

הקריטריונים החשובים לטעמי לבניית סדנה מעין זו הם:

א. עידוד חברי הקהילה לקחת חלק בסדנה, לרבות הצגת דוגמאות מהעבודה בקהילה.
ב. שימת דגש על השיח ומהלך העבודה בתוך הקהילה - העובדה שהקהילה מהווה "מקום בטוח" עבור חבריה ושהלמידה/חקר מתמקד בנושא/ים שחברי הקהילה מעוניינים לקדם ורלוונטי/ים עבורם.
ג. "טעימה" מתהליך העבודה ו/או התוצר/ים של הקהילה, כדי להמחיש את היתרונות שבמפגשים אלה.

# data[].attributes.headline
מנעמי תגובות להצעות חברי האשכול:

# data[].attributes.subject
מנעמי תגובות להצעות חברי האשכול:

# data[].attributes.body
אני מסכימה עם כל ההצעות שהועלו. מאחר והיה לי קשה להתייחס להצעה אחת בלבד, אתייחס לכולן יחד.
כולנו התייחסנו לחשיבות הובלת המהלך על-ידי חברי הקהילה שלנו, לדעתי זהו המפתח להצלחתו ולהשגת המטרה.
יפית - השיח צריך להיות בקבוצה קטנה המאפשרת לכולם להתבטא.
אורי - צריך להיות המשך למהלך. מפגש חשיפה לבדו מאבד משהו מהאפקט ומהמטרה.
לירן - הזדהות עם חוויה אישית היא מרכיב מרכזי במהלך.
סיוון, נורית, שירלי - פליאה וסקרנות הן חלק משמעותי המבטיח הנעה לשיתוף פעולה.
איילת, איתי - מודלינג בהחלט מאפשר להעניק כלים בפרקטיקה ומשקף שהשינוי הוא אפשרי.
סולי, מרב - שילוב של אתגר ומשחק בהחלט מעורר פליאה וסקרנות ומכניס קצת עניין המעורר להמשך התעניינות ושיתוף פעולה.
אני פחות מסכימה שהמעבר לזום מחייב ויתור על הפעילות בקבוצה. צריך לחשוב איך ניתן להתאים אותה לחדרים.

# data[].attributes.body
בחרתי להתייחס למערך הראשון -דוגמה למערך פומביות סביב נושא:

לדעתי הרעיון הגדול שעומד מאחורי ההנחייה הוא העברת המהות למי שאינו חבר בקהילה.

המטרה היא שבסיום המפגש, כל מי שנכח בו (צוות המורים כולו), ירגיש שהוא חלק מהמהלך ויודע להציג את עיקריו, למרות שבכלל לא היה שותף פעיל בו.

המטרה של המנחה היא לשקף למשתתפים שהם חלק מרכזי בתהליך הלמידה, היישום והשינוי שאנו רוצים לקדם בביה"ס.
ההצטרפות לקהילה מאפשרת להם לקבוע, ליצור ולהשפיע על ההוראה - למידה כחלק מגיבוש תרבות חדשה בביה"ס.

קריטריונים לבניית סדנה:
פתיחה מפתיעה - יוצרת פליאה ומעוררת את המשתתפים לסקרנות ולהשתתפות פעילה בהמשך.

סטינג מזמן ונוח - ישיבה במעגל מזמנת תחושת קירבה ושיח פתוח ובגובה העיניים. כולנו שווים, כולנו שותפים, כולנו פועלים יחד. הצורך לקיים את המפגש בזום, מחייב עבודה בצוותים קטנים בחדרים.

רלוונטיות למשתתפים - חיבור תוכן המפגש לפרקטיקה היומיומית מאפשרת הזדהות ומעוררת לשיתוף פעולה כי זה בשבילי "יוצא לי משהו מזה".

# data[].attributes.body
בבסיס מערך הפעילות הראשון עומד הרעיון שנושא החקר של קהילת המורים רלוונטי לכלל חדר המורים ועל כן שיתוף חדר המורים בסוגיות החקר המעסיקות את הקהילה יתרום הן לחדר המורים, שיכיר את מהלך וייקח בו חלק, הן יתרום לקהילת המורים, שתרוויח מרעיונות נוספים לגבי הסוגיות הנחקרות ואישוש למידת הרלוונטיות של הנושא. קהילת היעד היא, כאמור, כלל חדר המורים והמטרה המבוקשת היא שיתוף חדר המורים בבירור מצב הידע הקיים ורעיונות להמשך בנוגע לסוגיות השונות. הדרך לעשות זאת היא בעבודה קבוצתית, כל קבוצה על סוגיה אחרת, וזאת בשלושה צירים (מה כבר ידוע על הנושא? איך הסוגייה מתבטאת בהוראה הנוכחית? כיצד ניתן לקדם את הנושא בפרקטיקה?) ושיתוף תובנות.

ואולם נראה לי שיש לסדנה מטרה חבויה נוספת והיא חשיפת כל מהלך המורים המובילים לכלל חדר המורים, הכנת הקרקע להצגת תוצרי הקהילה כדי שגם מורים אחרים יפיקו מהם תועלת, וגיוס מורים נוספים לקהילה במחזורים הבאים.

מתוך אלו ניתן להציע את הקריטריונים הבאים לבניית סדנה דומה:
• התנסות כלל המורים בתהליך העבודה המתרחש בקרב חברי הקהילה ולו בזעיר אנפין"
• חשיבות קישור ההתנסות לפרקטיקה הסובייקטיבית: איך הנושא בא לידי ביטוי בהוראה שלי וכיצד ההתנסו שלי תורמת להבנת הסוגייה או מצביעה על צרכים עתידיים?
• שיתוף חברי הקהילה—ולא המורה המוביל בלבד—בהנחיית הסדנה ובמימוש עיקרון הפומביות – לא רק משאב אלא גם אותנטיות.
• אני חושב שיש מקום לקיום סדנה כזו פעמיים: לאחר גיבוש הסוגיות למחקר, פחות או יותר באמצע התהליך לשיתוף חדר המורים בתהליך, קבלת משוב על הסוגיות ועל הרלוונטיות שלהן, והפקת תועלת מסיעור המוחות וכיווני התפתחות אפשריים מקבוצה רחבה יותר. בפעם השנייה בסוף התהליך, לשיתוף כלל חדר המורים בתובנות שהופקו בידי הקהילה במהלך השנה.

# data[].attributes.body
ניתוח מערך הנחייה סדנת פומביות.
הרעיון העומד מאחורי הנחיית הסדנה הינו היוועצות לגבי נושא החקר - "שוק קח תן". המורים המובילים, ובראשם המנחה, מעבירים את הסדנה לצוות המורים הבית ספרי. כדי להשיג את המטרות הנדרשות ראשית, יש פה שימוש בעבודה בקבוצות - שמצריך מצוות המורים לשתף פעולה, לקיים שיח מכבד, הקשבה וקבלת דעת האחר. את כל קבוצה תנחה לפחות אחת מבנות הקהילה והיא זו שתוביל את מהלך הסדנה בקבוצות ובכך כל בנות הקהילה שותפות פעילות בהעברת הסדנה לחדר מורים. העבודה בקבוצות צריכה לגרום למורים לחוש ביטחון, קרבה ונוחות לשתף את תחושותיהם בדומה למפגשי הקהילה. בזמן הפעילות בקבוצות קטנות, כל קבוצה תחקור את אותו הנושא כך שיוכלו להעמיק ולהגיע לתובנות עמוקות יותר.
שנית, במהלך הסדנה המורים יעברו פעילות בה הם יחוו ויתנסו כמו תלמידים בכיתה ובכך יוכלו ליישם ביתר קלות את הסוגיות השונות בכיתת הלימוד שלהם. אין הפנמה טובה מחוויה אישית.

# data[].attributes.headline
איילת שובה ו

# data[].attributes.body
איילת שובה ואיתי לנזיני

ניתוח מערך סדנת פומביות

ניתוח מערך:מה הקשר בין הלמידה של מורים ללמידה של תלמידים?

הרעיון המרכזי: לחשוף את תהליך הלמידה בקהילה לכלל המורים בבית הספר. ולחבר את הלמידה לתהליך ההוראה של המורים בכיתות, מתוך רצון לשתף בעשייה ולגייס בעתיד שותפים למהלכים דומים של למידה בקהילה.
קהל יעד: חדר המורים.
לראייתנו הרעיון והמטרה זהים ועל כן נסביר את האופן בו הוא מממש אותם.
ראשית, המנחה הציג את צוות המורים למהלך כולו ולמונח למידה בקהילה ומורים מובילים בכדי לתת את מסגרת המושגים שתאפשר לצוות המורים להבין טוב יותר את המשך הסדנה.
בהמשך חולק צוות המורים לעבודה בקבוצות סביב נושא המהלך שמתקיים בקהילה אותה חושפים, כאשר נציגים.ות מהקהילה אחראים.ות להוביל את הדיון בכל קבוצה.
הנושאים עליהם מדובר בקבוצות והאופן בו הלמידה נעשית מהווים מודלינג ללמידה במפגשי הקהילה. גם שלב השיתוף בו כל קבוצה מציגה את תובנותיה, הוא סוג של מודלינג לאופן בו ידע נצבר בקהילה.

רשימת קריטריונים

יצירת מרחב בטוח ונעים לשיתוף שיעודד השתתפות מקסימלית ע"י חלוקה לקבוצות עבודה קטנות עד 7 מורים בקבוצה.

חשיפת הלמידה והעשייה בקהילות אותן אנו מובילים.

חשיפה המורים לרעיון של קהילת למידה מקצועית(באופו ישיר או דרך המטודות עצמן).

בניית מהלך המפגש/סדנה באמצעות מטודות שיהוו מודלינג לתהליך הלמידה בקהילה.

לקיחת חלק משמעותי של חברי הקהילה ביצירת והובלת המפגש.

# data[].attributes.headline
קריטריונים לבניית סדנה - גל משאל : 

# data[].attributes.subject
קריטריונים לבניית סדנה - גל משאל : 

# data[].attributes.body
מערך ההנחיה שבחרתי עוסק בנושא הקשר בין הלמידה של המורים ללמידה של תלמידים.  הרעיון המרכזי העומד מאחורי המפגש הוא לשתף את כלל צוות חדר במורים בתהליכי הלמידה המתרחשים בתוך הקהילה ולתת להם להתנסות ו "לטעום" מן החוויה שבלמידה עם מורים עמיתים ובהנחיית מורה מן הצוות. במפגש זה היתה מטרה נוספת - לחבר ולהדגיש את הקשר שבין האופן בו לומדים המורים לאופן שבו הם מלמדים בכיתות, אופן ההוראה שלהם.
את המפגש העבירו במשותף המורות המובילות ומורות הקהילה, כשקהל היעד היה כלל חדר המורים.
הסטינג - צוות חולק ללקבוצות למידה קטנות. לסדנה תוכננה פתיחה מעוררת עניין (סרטון השראה ושאלה פורייה) , ולאחר מכן ניתן מקום וזמן מוגדר להצגת תהליך הלמידה בקהילה (פומביות).
צוות המורים דן בקשר שבין למידה של מורים ללמידה של תלמידים, כשאת המסקנות והתובנות הקבוצות שיתפו בסיכום,  המשותף לכלל חדר המורים, כך שכל השותפים במפגש נתרמים ולומדים. מתוך כך, העקרונות
והקרטריונים המרכזיים בעייני לבניית סדנה הם :
1. שיתוף מורות הקהילה בתכנון המפגש ובהנחייה שלו.
2. מתן מקום לפומביות התהליך והלמידה שעברו מורות הקהילה.
3. חלוקת הצוות לקבוצות למידה קטנות, על מנת ליצור אינטמיות ולתת לכל מורה אפשרות לקחת חלק משמעותי בלמידה במפגש קצר זה.
4. סדנה חווייתית , המזמנת התנסות ולמידה פעילה ומשמעותית ולא "הרצאה".
5. סיכום משותף, המכנס ואוסף בחזרה את כלל צוות חדר המורים.  בסיכום זה יוזמן נציג מכל קבוצה לשתף בתובנות שעלו בקהוצה, על מנת לשתף את הידע שנלמד ולחלוק אותו עם כלל המורים.
6. סיכום של המנהלת - ייתכן שזוהי הפעם הראשונה שבה מורות הקהילה חשפו את עבודתן והתהליך שעברו בפני המנהלת ופה יש לה מקום להן התייחסות והערכה .

# data[].attributes.body
הרעיון העומד מאחורי ההנחיה הינו היוועצות בנוגע לנושא החקר.
השגת המטרה מתבצעת כך:
1. הצגת המטרות.
2. חלוקה לעבודה בצוותים בהם יתקיים שיח בנוגע לניתוח עבודת צוות והעלאת סוגיה  (למשל תפקיד המנחה בליווי צוות).
3. איסוף המסקנות מהעבודה בחדרים  והצגתן במליאה לפי כולם.
קהל היעד הוא חדר המורים.
הדרכים להשגת המטרה היו:
א. בחירת נושא רלוונטי למורים בבית הספר, נושא שמעסיק אותם.
ב. עבודה מתודית דרך שגרת חשיבה :
מה אני יודעת על הנושא?

מה יש לי לתרום על הנושא מתוך ההוראה שלי?

מה עוד אני צריכה כדי להפוך את הנושא ולקדמו בכיתה שלי.
ג. חלוקה לחדרים על מנת שכל חדר יעבוד במקביל על אותו נושא, יחקור אותו לעומק וביחד יגיעו לתובנות.

בסדנה חשוב לנו להתייחס לתהליכים שהקהילות שלנו עוברות במפגשים. נחשוף את חדר המורים למהלכי למידה שהקהילות יוצרות (עדיין בשלבי פיתוח).
מורה אחת מכל קהילה תייצג את התהליכים והכלים שנלמדו ונוצרו בלמידת חקר.

התכנון המקורי הוא להעביר למורים את חוויות למידה החקר בתחנות בנויות מראש. אך לאור המציאות, נאלצנו להעביר את האירוע לזום ולוותר על מודל התחנות וחווית הלמידה.
לסדנה בזום המורות תקבלנה מספר מנעולים (וירטואליים) עם חידות וקודים (פתיחה מסקרנת ומלהיבה שמשרתת את הלמידה "האחרת" שאנו דוגלות בה).

# data[].attributes.headline
יפית דהן וטל רולניצקי

# data[].attributes.subject
יפית דהן וטל רולניצקי

# data[].attributes.body
בסדנת הפובמיות שבחנו קהל היעד הינו כלל המורות והמורים בבית הספר. את הסדנה מעבירים, המורה המוביל והמורה מהקהילה, בחדר המורים וכך נותנים מקום נח ונגיש לכלל מורי ומורות בית הספר.

מטרת הסדנה היא ליצור שיח ולהתייעץ לגבי נושא החקר- "שוק קח תן". את מטרה זו המורה המוביל והמורה מהקהילה מתכוונים להשיג באמצעות האופן בו הם בנו את הסדנה. תחילה, הם כמובן מציגים למורות ולמורים את המטרות שלהם למפגש, לקהילה ולמחקר. לאחר מכן, מתקיימת חלוקה לעבודה בצוותים של מורות ומורים, כשלאחר מכן כל צוות מציג את המסקנות אליו הגיע. אנו סבורים כי על מנת להשיג את מטרתם הם חילקו את המורים והמורות לחמישה חדרים, כך שיוכלו לקיים דיון מעמיק יותר ובאמת ללמוד האחד מהשנייה, להקשיב, להגיב ולהיות בעלי יכולת לקיים שיח עמוק, מלמד ופורה. בכך שהם פעלו בצורה זו, לכל אחד ואחת הייתה הבמה להתבטא. אנו מאמינים שבאופן זה, שתחילה מסבירים למורות ולמורים על המטרה והתהליך ולאחר מכן מקיימים דיון מעמיק בקבוצות קטנות, על מנת שכל אחד/ת יוכל להתבטא, עם שאלות מנחות, כפי שנעשה בסדנה, ניתן להשיג את המטרה ובעיקר לקיים את עקרון הפומביות בצורה הטובה ביותר, שכן לכל אחד/ת יש את הבמה לשתף, להתייעץ, לחשוב ולשאול. לאחר החלוקה לקבוצות כל קבוצה הציגה בשקופית מתך מצגת מסכמת אחת את מסקנותיה וכך היה גם תוקף לדיון שכל קבוצה קיימה, כולם לבסוף למדנו מכולם משום שכל קבוצה סיכמה ושיתפה את אשר היה בדיון שלה והמורה המוביל והמורה בקהילה הצליחו לייצר מסמך עליו כלל הקבוצות עבדו, וכך ישנו מקום לדעות, רעיונות והשיתופים של כולם/ן.

דברים חשובים שיהיו בסדנה שלנו- מקום ניטרלי בו כולם ירגישו נח, אופן ישיבה במעגל כדי ליצור שוויוניות, חלוקה לקבוצות במהלך הדיונים של עד 7-8 מורים/ות גג על מנת שכולם/ן יוכלו להתבטא, להעביר את הסדנה בסוף יום לימודים קצר יחסית ולא בשעה מאוחרת כדי שכולם יהיו עירניים, מעורבות של כלל המורים/ות.

# data[].attributes.headline
סיוון, נורית ושירלי

# data[].attributes.subject
סיוון, נורית ושירלי

# data[].attributes.body
לאחר ניתוח של מערכי הפומביות והבנה מעמיקה של הרעיון הגדול שהוא חשיפת התהליך שנעשה בתוך הקהילות הלומדות והצבת המטרות השונות בין המערכים (באחד עבודת צוות ושיתוף פעולה ובשני השוואת תהליך הלמידה בין מורים לתלמידים) וידוע לנו שקהל היעד הוא כלל חדר המורים, הגענו לתובנות הבאות:
1. עבודה בקבוצות (חלוקה לחדרים)
2. הנגשה ברורה של התהליך שאנו עוברות עם הקהילות.
3. הקהילה שותפה מלאה בתכנון ובהעברת המפגש.
4. סדנא חוויתית עם פעילות רב חושית ורב גונית (סטינג)
5. הזמנה מפתיעה ומסקרנת לאירוע.