# data[].attributes.headline
Opit kolmen muun opiskelijan oppimistehtävän kommentoinnista

# data[].attributes.subject
Opit kolmen muun opiskelijan oppimistehtävän kommentoinnista

# data[].attributes.body
Lisäsin tänne, mitä opin kolmen muun opiskelijan oppimistehtävän kommentoinnista. Millaisia näkökulmia sain niistä ammatillisen koulutuksen ja opettajan osaamisen kehittämiseen?

- Tutustuin uuteen esitystyövälineeseen (Miro) ja sen mahdollistamaan visuaaliseen työskentelytapaan. Uusia näkökulmia työn tulevaisuuteen, tulevaisuuden kouluun ja ylipäätänsä koulutuksen tulevaisuuteen
- Opin kuinka Padletiin voi tehdä selkeän ja tiivistetyn esityksen. Tutkimuksen kysymysten käsittelyssä opin, että tuloksissa voi konkretisoida vastausta sopivalla esimerkillä. Haasteena on muuten, että tulosten esittely voi jäädä ylätasolle. Opin myös, että isojen haasteiden tai megatrendien kuten ilmastonmuutosnäkökulman huomioiminen ammatillisen koulutuksen kurssitavoitteissa on opiskelijoiden taitojen kehittämisen osalta tärkeää.
- Tuloksissa kannattaa kerrata kysymykset mihin hakee vastauksia. Sisältöä on tämänluonteisissa tehtävissä hyvin nopeasti laajalti ja siksi ei kannata rasittaa lukiajan lyhytkestoista muistia.

# data[].attributes.body
Ohessa PDF, jossa on vastaukset osatehtävään 3.

# data[].attributes.body
Ohessa PDF, jossa on osa 2 osatehtävän vastaukset.

# data[].attributes.body
EVAn arvion mukaan:
- Vain 17 prosenttia suomalaisista on sitä mieltä, että työpaikoilla pitäisi palata lähityöhön. Pandemian aikana pääsääntöisesti
etätöitä tehneistä vain neljä prosenttia haluaa jatkossa työskennellä vain työpaikalla.
- Enää alle joka neljäs (23 %) suomalainen kokee pelkoa ja ahdistusta koronaviruksesta, kun vielä alkuvuonna huolestuneiden
osuus oli 42 prosenttia.
- Vaikka huolet koronaviruksesta ovat laantuneet, suomalaiset näkevät yhä tarvetta rajoitustoimille. Vain kolmannes
(32 %) luopuisi kaikista rajoituksista.

Etätöihin tehneet haluaisivat mielellään jatkaa etätöissä. Koronapandemia aiheuttaa todennäköisesti pysyviä muutoksia suomalaiseen työelämään, kun tarkastellaan, miten moni suomalainen on kiintynyt etätyöskentelyn mahdollisuuteen.

Konsulttiyhtiö McKinsey & Companyn maailmanlaajuisessa selvityksessä työntekijöistä 30 prosenttia ilmoitti vaihtavansa todennäköisesti työpaikkaa, mikäli etätyö ei enää pandemian jälkeen ole nykyisessä työpaikassa mahdollista.

Yksi epätahtista muutosta selittävä tekijä näyttää olevan ikä, sillä yli 56-vuotiailla vastaajilla koronahuolet eivät ole helpottaneet yhtä paljon kuin sitä nuoremmilla.

Koronahuolet painavat edelleen yli 56-vuotiata rokotteista huolimatta.

Etätyö luo mahdollisuuksia niin työnantajille kuin työntekijöillekin, mutta siihen liittyy myös merkittäviä haasteita, joita työnantajan täytyy ratkoa yhdessä työntekijöiden kanssa. Esimerkiksi pitkäksi venyvät työpäivät, vajavaiset työskentelyvälineet
ja liiallinen eristäytyminen työyhteisöstä olivat ainakin pandemian aikaiselle etätyölle tyypillisiä ongelmia.

Tietotyötä tekevien työnantajien järjestämät työtilat muuttuvat kohtaamisalustaksi. Omalla työpisteellä puurtamisen sijaan työpaikalla tavataan ihmisiä, vaihdetaan kuulumisia ja ideoidaan.

# data[].attributes.body
Kyselyn perusteella, johon vastasi 26 000 ihmistä. Heistä 22 prosenttia kertoi lopettaneensa työsuhteen, ja 73 prosenttia vielä töissä olevista kertoi jatkuvasti harkitsevansa irtisanoutumista.

Irtisanoutuneiden kokonaismäärä on loppuvuodesta 2021 ollut poikkeuksellisen korkea. Työsuhteensa lopettaneita on ollut:

- lokakuussa 4,1 miljoonaa
- syyskuussa 4,4 miljoonaa ja
- elokuussa 4,3 miljoonaa.

Yhdysvaltain työministeriön julkaisemassa raportissa it-osaajien irtisanoutumistahdin kiihtyminen viime vuoteen verrattuna näkyy selvästi: lokakuussa 2020 töistään erosi 40 000 työntekijää, kun taas kesästä syksyyn 2021 loparit otti 48–50 000 ihmistä joka kuukausi. Näin ollen it-osaajien irtisanoutumismäärä on kasvanut n. 20 % edelliseen vuoteen verrattuna.

Suurimpia irtisanoutumisen syitä olivat
- tyytymättömyys siihen, miten työnantaja heitä koronan keskellä kohtelee. Näin koki 19 prosenttia vastaajista.
- 17 prosenttia oli ollut tyytymätön palkkaansa tai työetuihin, ja
- 13 prosentin kohdalla työn ja vapaa-ajan tasapaino oli epätasapainossa.

# data[].attributes.attachment_link.title
It-osaajia irtisanoutuu ennätystahtia - tässä 3 syytä

# data[].attributes.attachment_link.description
Korona-ajan myötä suosiotaan kasvattanut etätyöskentely on saanut työntekijät haluamaan jotain muuta kuin paluuta vanhaan.

# data[].attributes.headline
Uusia korkeakoulujen aloituspaikkoja liki 2 300 vuonna 2022

# data[].attributes.subject
Uusia korkeakoulujen aloituspaikkoja liki 2 300 vuonna 2022

# data[].attributes.body
- Uusia korkeakoulujen aloituspaikkoja tulee yliopistoihin lähes 1 500 ja ammattikorkeakouluihin yli 800 vuonna 2022. Uusia aloituspaikkoja saavat 12 yliopistoa ja 21 ammattikorkeakoulua.
- Kaikkiin aloituspaikkoihin ei välttämättä riitä hakijoita, toisiin hakijoita on runsaasti.
- Teknologiateollisuus ry nosti syyskuussa 2021 esille maahanmuuton ja jatkuvan oppimisen tarpeen alaa uhkaavaan työvoimapulan selättämiseksi. Kattojärjestö arvioi jäsenyrityksilleen tekemän kyselyn perusteella, että teknologiateollisuus tarvitsee 130 000 uutta osaajaa seuraavien kymmenen vuoden sisällä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uusia korkeakoulujen aloituspaikkoja tulee yliopistoihin lähes 1 500 ja ammattikorkeakouluihin yli 800, kertoi tiede- ja kulttuuriministeri Antti Kurvinen (kesk.) tiedotustilaisuudessa maanantaina. Uusia aloituspaikkoja saavat 12 yliopistoa ja 21 ammattikorkeakoulua.
Opiskelupaikat tulevat hakuun jo ensi vuonna eri puolilla maata. Ministerin mukaan uusilla aloituspaikoilla vahvistetaan alueiden elinvoimaisuutta.
- Meillä on tällä hetkellä erittäin kova osaajapula joka puolella Suomea, Kurvinen perustelee.
Uusia aloituspaikkoja korkeakouluihin tulee erityisesti tekniikan alalle, terveys- ja hyvinvointialalle sekä tietojenkäsittelyn ja tietoliikenteen alalle. Lisäksi lisätään esimerkiksi kasvatusalan paikkoja.
Korkeakoulujen aloituspaikkojen lisääminen on osa hallitusohjelmaa, jossa kirjattiin tavoitteeksi koulutustason nosto sekä eri alojen ja alueiden osaajapulaan vastaaminen. Lisäksi pyrkimyksenä on tasoittaa koronaviruspandemian ja poikkeusolojen taloudellisia vaikutuksia esimerkiksi parantamalla nuorten mahdollisuuksia kouluttautua.
Kurvisen mukaan korkeakoulujen aloituspaikkoja on tällä hallituskaudella lisätty jo noin 10 000.
Suunnanmuutos laajempaan ja alueellisempaan korkeakoulutukseen tulee Kurvisen mukaan jatkumaan ensi vuonna, kun hän päättää uusista koulutusvastuista, koulutusohjelmista sekä tiedekunnista.
- Kannatan korkeakoulutuksen laajentamista, vastustan korkeakoulutuksen keskittämistä, ministeri kuvailee koulutuspolitiikan suunnanmuutosta.

Joka kymmenes koulupaikka ei täyttynyt

Kaikkiin aloituspaikkoihin ei välttämättä riitä hakijoita, toisiin hakijoita on runsaasti. Esimerkiksi vuosien 2020-2021 sovituista lisäaloituspaikoista jäi täyttämättä 10 prosenttia.
Kurvinen sanoo, että korkeakouluilla onkin nyt "näytön paikka" siinä, että aloituspaikat tulevat täytettyä.
Tietyillä aloilla työvoimapula ja opiskelupaikkojen täyttäminen on alueellista. Esimerkkinä Kurvinen käyttää lääkäreitä, joita Suomessa on määrällisesti paljon. Alueiden vetovoima on kuitenkin erilainen, joten esimerkiksi Lapissa haasteena on lääkärien riittävyys.
Kurvisen mukaan tavoitteena on, että vuonna 2030 puolet Suomen nuoresta ikäluokasta olisi korkeasti koulutettua.
Ammattikorkeakoulujen uusista aloituspaikoista yli puolet tulee terveys- ja hyvinvointialoille, yhteensä 430 paikkaa.
Ammattikorkeakoulujen paikkojen valinnassa Kurvinen kertoo painottaneensa erityisesti alueellista osaamistarvetta.
- Lisäksi rahoitus on näytellyt roolia paikkojen valinnassa.
Vuoden 2022 uusia aloituspaikkalisäyksiä rahoitetaan 15 miljoonalla eurolla EU:n elpymis- ja palautumisvälineestä. Lisäksi rahoitus muodostuu yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen strategiaperusteisista ohjelmarahoituksista sekä ammattikorkeakoulujen harkinnanvaraisesta rahoituksesta.

Kansainvälisiä opiskelijoita halutaan Suomeen

Kurvinen kertoo kansainvälisten opiskelijoiden olevan yksi uusien aloituspaikkojen toivottu kohderyhmä.
- Lisäpaikoilla tavoitellaan myös kansainvälisiä opiskelijoita, hän sanoo.
Tavoitteena on kolminkertaistaa kansainvälisten opiskelijoiden määrä. Tätä Kurvinen perustelee ikääntyvällä väestöllä sekä työvoiman tarpeella.
- Jos Suomi haluaa olla maailman vaurain ja onnellisin maa vielä kymmenen vuoden päästä, Suomeen pitää saada työperäistä maahanmuuttoa.
- Kyllä me tarvitsemme kaikki työteliäät ja lahjakkaat ihmiset Suomeen mielestäni.

Teknologia tarvitsee tekijöitä

Teknologiateollisuus ry nosti jo syyskuussa esille maahanmuuton ja jatkuvan oppimisen tarpeen alaa uhkaavaan työvoimapulan selättämiseksi.
Kattojärjestö arvioi jäsenyrityksilleen tekemän kyselyn perusteella, että teknologiateollisuus tarvitsee 130 000 uutta osaajaa seuraavien kymmenen vuoden sisällä.
Tasaisesti jaettuna luku tarkoittaisi siis runsasta tuhatta uutta osaajaa joka kuukausi.
Tietojenkäsittelyn ja tietoliikenteen sekä tekniikan aloille tulee lisää korkeakoulupaikkoja sekä yliopistoihin että ammattikorkeakouluihin.
Järjestön varatoimitusjohtaja Minna Helle kertoo STT:lle, että uusien aloituspaikkojen muodostama suunta on ehdottomasti oikea. Teknologiateollisuuden laskelmien mukaan uusista aloituspaikoista lähes 900 kohdistuu tekniikan ja tietotekniikan aloille.
- On ihan oikein, että näitä (aloituspaikkoja) kohdistetaan tarvealoille. Tämä määrä on ihan hyvä ja suunta on oikea, mutta tietenkin tulevina vuosina tarvitaan jatkotoimenpiteitä, hän sanoo.
Osaajapula on varatoimitusjohtajan mukaan kuitenkin laaja kysymys, jota ei ratkaista pelkästään aloituspaikkoja lisäämällä, vaan osaajia tarvitaan myös ulkomailta.

Minja Viitanen

STT
Kuvat:

# data[].attributes.attachment_link.title
Uusia korkeakoulujen aloituspaikkoja liki 2 300 - Kurvinen: "Kannatan korkeakoulutuksen laajentamista, vastustan korkeakoulutuksen keskittämistä"

# data[].attributes.attachment_link.description
Uusia korkeakoulujen aloituspaikkoja tulee yliopistoihin lähes 1 500 ja ammattikorkeakouluihin yli 800, kertoi tiede- ja kulttuuriministeri Antti Kurvinen (kesk.) tiedotustilaisuudessa maanantaina. Uusia aloituspaikkoja saavat 12 yliopistoa ja 21 ammattikorkeakoulua. Opiskelupaikat tulevat hakuun jo ensi vuonna eri puolilla maata. Ministerin mukaan uusilla aloituspaikoilla vahvistetaan alueiden elinvoimaisuutta.

# data[].attributes.body
Valtio on kehittämässä ennakointia varten omaa organisaatioyksikköä ja järjestelmää.

Lisätietoa oheisesta järjestelmää kuvaavasta dokumentista ja pari linkkiä.

https://finlex.fi/fi/laki/alkup/2021/20210682
https://tem.fi/-/1410845/jatkuvan-oppimisen-ja-tyollisyyden-palvelukeskuksen-johtajana-aloittaa-kirsi-heinivirta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Osana jatkuvan oppimisen uudistusta perustetaan Jatkuvan oppimisen ja työllisyyden palvelukeskus (Jotpa). Palvelukeskus edistää työikäisten osaamisen kehittämistä ja osaavan työvoiman saatavuutta. Palvelukeskusta koskeva laki tuli voimaan 1.9.2021 ja toimintansa keskus aloittaa vuonna 2021.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jatkuvan oppimisen ja työllisyyden palvelukeskus - OKM - Opetus- ja kulttuuriministeriö

# data[].attributes.attachment_link.description
Osana jatkuvan oppimisen uudistusta perustetaan Jatkuvan oppimisen ja työllisyyden palvelukeskus (Jotpa). Palvelukeskus edistää työikäisten osaamisen kehittämistä ja osaavan työvoiman saatavuutta. Palvelukeskusta koskeva laki tuli voimaan 1.9.2021 ja toimintansa keskus aloittaa vuonna 2021.

# data[].attributes.headline
Etätyö toi tietotyöläisen arkeen joustoa, eikä siitä haluta luopua

# data[].attributes.subject
Etätyö toi tietotyöläisen arkeen joustoa, eikä siitä haluta luopua

# data[].attributes.body
Yle kysyi kahdeksalta suurelta työnantajalta linjauksista etätyösuosituksen päättyessä. YLEn selvityksen perusteella työpaikoilla tehdään jatkossa enemmän etätyötä kuin ennen pandemiaa, mutta monen kohdalla vähemmän kuin pandemian aikana. Tärkeitä asioita ovat uutisen mukaan hybridityö ja työtehtävien mukaan joustavat käytännöt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Työpaikoilla jatketaan etä- ja läsnätyön yhdistelmässä, mutta henkilöstöllä on paljon valtaa yksityiskohtien määrittelyssä. Moni hakee nyt ratkaisua siihen, miten yhdistää etätyön joustavuus ja läsnätyön yhteisöllisyys.

Videolla eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen työntekijät kertovat, tekisivätkö mieluummin etä- vai läsnätyötä. Mielipiteitä on monia, ja työpaikoilla ollaankin kallistumassa hybridimalliin. Kuvassa Ilmarisen asiakaspäällikkö Johanna Kivimäki.

Valtakunnallinen etätyösuositus päättyy lokakuun puolivälissä, mutta millaiseen työelämään nyt palataan?

Työnantajat luovat kiivaasti uusia käytäntöjä ja suunnitelmia tietotyöläisen "uuteen normaaliin", joka tuntuu viimein olevan nurkan takana puolentoista vuoden etätyölaboratorion jälkeen. Keväällä 2020 yli miljoona suomalaista oli siirtynyt etätöihin, ja pikku hiljaa heitä valuu takaisin toimistoille.

Yle kysyi kahdeksalta suurelta työnantajalta näiden linjauksista etätyösuosituksen päättyessä.

Selvityksen perusteella työpaikoilla tehdään jatkossa enemmän etätyötä kuin ennen pandemiaa, mutta monen kohdalla vähemmän kuin pandemian aikana.

Avainsanoja ovat hybridityö ja työtehtävien mukaan joustavat käytännöt.

- Toimintatapoja haetaan nyt työn vaikuttavuuden kautta: mitkä ovat ne hetket, jolloin on tärkeää olla läsnä, innovoida ja olla yhteisöllisiä, milloin taas tuottavin työ tehdään etänä, sanoo Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) HR-johtaja Taina Susiluoto.

Harvassa yrityksessä löytyy yhtä ratkaisua, joka sopii kaikille, Susiluoto sanoo. Työyhteisöjen sisällä voi olla erilaisia toimintamalleja työn luonteesta riippuen.

Läsnäolo on myös itseisarvo

Kaikki Ylen selvitykseen osallistuneet työnantajat aikovat jatkossa tarjota mahdollisuutta etä- ja läsnätyön yhdistämiseen. Eroja oli siinä, kuinka tarkasti etä- ja läsnätyön suhdetta rajataan.

Esimerkiksi tietoturvayhtiö F-Secure ei ohjeista tarkkaan, kuinka monta päivää viikossa työskennellään etänä ja kuinka monta toimistolla, vaan asia sovitaan tiimeittäin.

Tiimit luovat itse omat käytäntönsä myös Mehiläisellä ja Helsingin kaupungilla.

Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisella puolestaan otetaan yhtiötasolla käyttöön 50/50-malli. Tiimeissä voidaan sopia tarkemmin siitä, toteutuuko sääntö esimerkiksi kuukauden tai viikon aikajänteellä.

Työnantajat näkevät, että läsnäolo on pandemian jälkeen myös itseisarvo, ja siksi kokonaan etätyöhön ei haluta siirtyä.

- Työyhteisön toimivuuden ja yhteisöllisyyden vaaliminen vaatii sitä, että välillä ollaan myös paikalla ja nähdään kasvotusten, sanoo Ilmarisen henkilöstöjohtaja Sami Ärilä.

Ärilän mukaan kyse on myös tasa-arvosta ja työkyvyn varmistamisesta: jos osa työntekijöistä on aina etänä, he eivät välttämättä tule huomatuksi - ja toisaalta työkuorma saattaa kasvaa suuremmaksi niillä, jotka ovat läsnä.

Ideat ja isot kuviot yhteisen pöydän ääreen

Samanlaisia ajatuksia on myös kauppakonserni K-ryhmässä. Konsernin linjaus on, että läsnätyötä tehdään jatkossa hybridityötä enemmän.

Henkilöstöjohtaja Matti Mettälän mukaan yhteisöllisyys ja yhteinen työkulttuuri tarvitsevat ihmisten kohtaamista. Mettälän mukaan tärkeintä on kuitenkin se, että kaikki tietävät hybridityön pelisäännöt.

- On erittäin tärkeää, että esihenkilöt käyvät tiimeissä huolelliset keskustelut ja että kaikki tietävät, missä mennään. Silloin työ sujuu parhaiten.

Yhtiössä on jo huomattu, että esimerkiksi kokousten järjestäminen on hankalaa, jos osa on läsnä ja osa etänä.

- Silloin on järkevää sopia, että kaikki ovat tiettynä päivänä läsnä, jotta saavutetaan paras teho kokouksissa.

Rakennusyhtiö YIT:ssä etänä hoituvat rutiinikokoukset, mutta ideointi ja projektien aloituskokoukset halutaan hoitaa samassa tilassa, sanoo henkilöstöjohtaja Pii Raulo.

Lähityö nähdään henkisesti tärkeäksi: halutaan sparrailemaan ilman tiukkaa agendaa ja kohtaamaan tahoja, joita ei edes suunnitellut näkevänsä, Raulo kertoo sähköpostitse.

Uuden normaalin olennaiset

Tiimit tietävät: Henkilöstölle annetaan paljon vapauksia etä- ja läsnätyön yhteensovittamisessa. Yksi ratkaisu ei sovi kaikkiin työtehtäviin.

Yritys ja erehdys: Työyhteisöissä ollaan valmiita kokeilemaan erilaisia käytäntöjä, joita voidaan tarvittaessa myös muuttaa.

Läsnäolo merkitsee: Täyteen etäilyyn ei usein haluta siirtyä, vaikka se tietotyöläiseltä onnistuisikin. Ajoittainen läsnäolo varmistaa työhyvinvoinnin ja yhteisöllisyyden ylläpitämisen.

Joustavuus karkottaa koronapelkoja

Työnantajat nostavat esiin myös lähityöhön palaamiseen liittyvät pelot. Terveysturvallisuus mietityttää konttorille palaajia.

- Henkilöstö on selvästi jakautunut sen suhteen, nähdäänkö toimistolle palaaminen uhkana vai mahdollisuutena, sanoo Ilmarisen Sami Ärilä.

Pelon hälventämiseksi Ilmarisella on desinfioitu pintoja ja tehostettu ilmanvaihtoa ja tarjolla on käsidesiä ja maskeja. Lisäksi koronan kannalta riskiryhmiin kuuluvilla on mahdollisuus keskustella toimistolle paluusta työterveyshuollossa.

Finanssikonserni Nordeassa on niin ikään varauduttu siihen, että paluu työpaikalle voi tuntua vaikealta, kertoo henkilöstöjohtaja Johanna Bergström. Sujuva paluu lähityöhön edellyttää hänen mukaansa avointa ja luottamuksellista keskustelua ja esihenkilön tukea.

Etätyö jakaa henkilöstöä, ja siksikin työnantajat haluavat tarjota vaihtoehtoja.

Esimerkiksi Mehiläisessä kolmasosa etätöitä tehneistä on ollut erittäin tyytyväisiä mahdollisuuteen, kun taas kolmannes ei kokenut etätyötä parhaaksi työskentelytavaksi, kertoo henkilöstöjohtaja Tatu Tulokas.

Noin kolmannes yhtiön työntekijöistä on arvioinut etätyön parantavan työhyvinvointia ja kolmannes huonontavan. Loput eivät ole nähneet eroa verrattuna aiempaan.

Keskeistä uuden normaalin luomisessa on työnantajien mukaan se, että se tehdään henkilöstöä kuunnellen - vaikka työnantajalla onkin lähtökohtaisesti oikeus päättää, missä työtä tehdään.

Parhaat tavat löytyvät yrityksen ja erehdyksen kautta

Pitkän etätyörupeaman jälkeisestä murroksesta on kiinnostunut myös Työterveyslaitos, jossa on käynnistymässä tutkimushanke uusista työskentelymalleista ja etätyöjakson vaikutuksista.

Uutta työkulttuuria ei luoda hetkessä, sanoo tutkimusprofessori Annina Ropponen.

Hänen mukaansa uusia käytäntöjä on hyvä etsiä kokeilujen kautta: osasto tai tiimi sopii esihenkilön johdolla kokeilevansa jotain mallia vaikkapa kolmen kuukauden ajan.

Kokeilun jälkeen keskustellaan hyvistä ja huonoista puolista ja pohditaan, olisiko mallia syytä muuttaa.

- Tämän puolentoista vuoden rutistuksen vaikutukset näkyvät vasta viiveellä. Pitää kyetä joustoihin ja muokkaamaan käytäntöjä nopeasti, Ropponen sanoo.

EK:n Susiluodon mukaan puolentoista vuoden etätyölaboratoriosta on jäänyt käteen arvokkaita oppeja siitä, mihin kaikkeen jo pystytään.

- Tätä valtavaa loikkaa digiosaamisessa voidaan yrityksissä hyödyntää sekä etä- että hybridityössä kuin myös liiketoiminnan uudistamisessa. Se on positiivinen asia.

Näin kysely tehtiin

Yle kysyi kahdeksalta suomalaiselta työnantajalta, miten työpaikoilla toimitaan etätyösuosituksen päättyessä lokakuun puolivälissä. Kyselyyn vastasivat kaupan alan Kesko, Nordea-pankki, terveysyhtiö Mehiläinen, eläkevakuuttaja Ilmarinen, rakennusyhtiö YIT, metsäyhtiö Stora Enso, tietoturvayhtiö F-Secure sekä Helsingin kaupunki.

Työnantajilla on palveluksessaan Suomessa yhteensä noin 109 000 henkilöä.

Vastaukset toimitettiin pääosin kirjallisesti.
Lue lisää: Pomoja laitetaan etäjohtamisen kursseille ja työpaikoilla tehtaillaan oppaita "sosiaalisen liiman" rakentamiseen - yli kolmasosa työntekijöistä haluaa tehdä enemmän etätöitä Työpaikoilla varaudutaan etäsuositusten loppumiseen - Anna Valkonen palasi toimistolle ensimmäisten joukossa: "sitä ihan liikuttui"

# data[].attributes.attachment_link.title
Tietotyöläisen arki pyörisi etänäkin, mutta yritykset kaipaavat myös läsnäoloa - tältä näyttää suurten työnantajien "uusi normaali", kun etätyösuositus päättyy

# data[].attributes.attachment_link.description
Työpaikoilla jatketaan etä- ja läsnätyön yhdistelmässä, mutta henkilöstöllä on paljon valtaa yksityiskohtien määrittelyssä. Moni hakee nyt ratkaisua siihen, miten yhdistää etätyön joustavuus ja läsnätyön yhteisöllisyys. Valtakunnallinen etätyösuositus päättyy lokakuun puolivälissä, mutta millaiseen työelämään nyt palataan? Työnantajat luovat kiivaasti uusia käytäntöjä ja suunnitelmia tietotyöläisen "uuteen normaaliin", joka tuntuu viimein olevan nurkan takana puolentoista vuoden etätyölaboratorion jälkeen.

# data[].attributes.body
It-alalle on viime vuosina tullut useita uusia toimijoita, jotka pyrkivät uudistamaan työntekoa etätyöpainotteiseksi:

- Toukokuussa 2021 toimintansa aloitti Nordic Nomads, jonka suurin omistaja on Reaktor. Yrityksessä kaikki työ tehdään etätyönä, eikä yhtiöllä ole toimistoa.

- Vuonna 2016 perustettu ja nopeasti kasvanut Talented Solutions on puolestaan keskittynyt välittämään kokeneita it-osaajia. Puolet sen työntekijöistä toimii freelancereina. Myös Talentedin suurin omistaja on Reaktor.

- Vuonna 2017 perustettu Luoto Company työllistää kokeneita it-osaajia ja ottaa heidät automaattisesti osakkaiksi. 80 prosenttia omistuksesta on työntekijöillä. Yhtiössä keskitytään etenkin ”osaamispääoman” kehittämiseen.

- Nyt viimeisimpänä  Futurice Remoten ajatuksena on myös parantaa ”etätyön mahdollisuuksia ja puitteita” sekä tarjota Futurice Remoten kautta työskenteleville ”aidon kokemuksen Futuricen kulttuurista”.

# data[].attributes.attachment_link.title
Futurice perusti uuden yhtiön - taustalla osaajapula

# data[].attributes.attachment_link.description
Uusi Futurice Remote -niminen yhtiö on jo viety kaupparekisteriin, mutta se lanseerataan virallisesti myöhemmin syksyllä.

# data[].attributes.body
Artikkelin mukaan kun puhutaan työn ja työelämän tulevaisuuksista, on huomioitava kolme näkökulmaa:

1) Työelämän monipuolisuus: ei ole olemassa yhtä työn tulevaisuutta vaan se vaihtelee työnkuvittain

2) Vaihtoehdottomuus: helposti ajatellaan tulevaisuuden työtä nykyisen kaltaisen työn jatkumona eikä pystytä kuvittelemaan aivan toisenlaisia vaihtoehtoja. Tarkoittaako tulevaisuuden työ esimerkiksi vain palkkatyötä?

3) Muutosten moninaisuus: työn ja työelämän tulevaisuuksia.

Artikkelissa hahmotellaan työn tulevaisuutta viiden megatrendin muodostaman kokonaiskuvan kautta. Mukana olevat megatrendit: ekologisella jälleenrakennuksella on kiire, verkostomainen valta voimistuu, talous etsii suuntaansa, teknologia sulautuu kaikkeen sekä väestö ikääntyy ja monimuotoistuu.

Teknologiamegatrendissä on todettu, että digitalisaation lisäksi on hyvä ymmärtää teknologian tuomat muut murrokset. Merkittäviä muutoksia voi olla tulossa esimerkiksi ruoantuotantoon, terveydenhuoltoon ja liikenteeseen. Esimerkiksi sisäviljely, itsediagnostiikka ja kuljettajaton liike palveluna, joilla on yleistyessään suuri vaikutus työpaikkoihin ja työn sisältöihin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miltä näyttää työn tulevaisuus ja tulevaisuuden työelämä? Miten koronapandemia on vaikuttanut työn tulevaisuuteen ja millaista työelämään palaamme koronan jälkeen? Miten aikamme suuret kehityskulut vaikuttavat työn tulevaisuuteen - tai minkälaisia tulevaisuuksia ylipäätään työelämälle on nähtävissä? Näitä kysymyksiä kysytään meiltä yhä useammin. Siksi halusimme koota ajatuksiamme työn tulevaisuuksista tähän artikkeliin. Tarkoituksenamme ei ole referoida kaikkea jo aiemmin sanottua, vaan enemmänkin haastaa työelämään ja sen tulevaisuuteen liittyviä oletuksia megatrendien valossa- sekä avartaa näkökulmia työelämän mahdollisista kehityskuluista.

Työn ja työelämän tulevaisuudesta on keskusteltu jo pitkään ja keskustelu on vain kiihtynyt koronapandemian myötä. Keskustelu on liikkunut etenkin globalisaation, väestörakenteen muutoksen ja teknologian kehityksen ympärillä. Sipilän hallituksen tulevaisuusselonteko nosti keskustelua työn murroksesta, ja koronapandemian myötä keskustelussa ovat voimistuneet myös etätyö- ja työhyvinvointinäkökulmat (esim. TTL:n Hyvinvointia työstä 2030 sekä työeläkeyhtiöt Ilmarinen ja Varma).

Mutta kun puhutaan työn ja työelämän tulevaisuuksista, on huomioitava kolme näkökulmaa:

1) Työelämän monipuolisuus: ei ole olemassa yhtä työn tulevaisuutta - hoivatyön ja muun ihmisten fyysiseen kohtaamiseen perustuvan työn tulevaisuus voi olla hyvin toisenlainen kuin vaikka paikkariippumattoman asiantuntijatyön.

2) Vaihtoehdottomuus: helposti ajatellaan tulevaisuuden työtä nykyisen kaltaisen työn jatkumona eikä pystytä kuvittelemaan aivan toisenlaisia vaihtoehtoja tai tunnistamaan ja haastamaan tehtyjä oletuksia taikka niitä valintojen paikkoja, jotka muovaavat työelämän tulevaisuutta. Mikä kaikki mielletään työksi nyt ja tulevaisuudessa, tarkoittaako työ esimerkiksi vain palkkatyötä?

3) Muutosten moninaisuus: työn ja työelämän tulevaisuuksia voidaan tarkastella esimerkiksi työn sisältöjen, rakenteiden ja toimeentulon kautta, mutta myös osaamisen, johtamisen ja kulttuurin kautta. Tämän takia keskustelu työstä ja työelämästä helposti pirstoutuu ja siiloutuu.

Tärkeää onkin kokonaiskuvan hahmottaminen ja erilaisten kehityskulkujen tarkasteleminen suhteessa toisiinsa. Työelämän tulevaisuuteen vaikuttaa monet samaan aikaan tapahtuvat muutokset. Koronapandemia on tuonut hyvin konkreettisella tavalla näkyväksi, miten yhteiskunnan eri osa-alueet ovat toisistaan riippuvaisia ja toisiinsa vaikuttavia. Siksi hahmottelemme tässä artikkelissa työn tulevaisuutta viiden megatrendin (ekologisella jälleenrakennuksella on kiire, verkostomainen valta voimistuu, talous etsii suuntaansa, teknologia sulautuu kaikkeen sekä väestö ikääntyy ja monimuotoistuu) muodostaman kokonaiskuvan kautta.

Megatrendit muokkaavat työtä ja työn tekemisen tapoja, mutta toisaalta työelämä itsessään on keskeinen muutosvoima reilun, kestävän ja innostavan tulevaisuuden rakentamisessa. Tulevaisuuksiin vaikuttaa se, millaista työtä teemme ja onko työ esimerkiksi luonnonvarojen ja sosiaalisten vaikutusten kannalta kestämätöntä vai uusia mahdollisia ja ratkaisuja luovaa. Tulevaisuuksien kannalta ei ole myöskään yhdentekevää, miten työtä tehdään. Uusintaako työelämä kestämättömiä rakenteita, esimerkiksi taloutta, joka perustuu materiaalin kertakäyttöiseen kuluttamiseen?

Tulevaisuuden työelämää muokkaa myös se, mitä pidämme mahdollisena: oletammeko että kaikki jatkuu ennallaan vai rakennammeko jokapäiväisillä teolla toisenlaista tulevaisuutta? Tavoitteenamme tässä artikkelissa on haastaa työhön liittyviä oletuksia, antaa eväitä toisenlaisten tulevaisuuksien kuvitteluun ja tuoda uusia näkökulmia työn tulevaisuudesta käytävään keskusteluun. Jos haluamme muuttaa työelämää - ei vain koronan jälkeistä vaan megatrendit ja kokonaiskuva huomioivaa pidemmän ajan työelämää - nyt on aika tehdä valintoja ja muokata työelämää toivottuun suuntaan.

Ekologisella jälleenrakennuksella on kiire

Ekologisella jälleenrakentamisella on kiire. Työn tulevaisuuteen vaikuttavaa merkittävästi se, millä tavoin ja kuinka nopeasti onnistumme ihmiskuntana vastaamaan ekologiseen kriisiin. Kansainvälisen tiedeyhteisön viesti ilmastonmuutoksen vakavuudesta on kirkas. Mutta vaikka kriisitietoisuus on lisääntynyt ja yhä useammalla toimialalla se otetaan vakavasti, voi muutoksen laajuus ja vauhti yllättää. Työtä koskevien muutosten laajuuden ja nopeuden ennakoimiseksi ekologista kriisiä on tarkasteltava kokonaisuutena, jossa ilmastonmuutos, luontokato, resurssien ylikulutus ja jäteongelma kietoutuvat yhteen. Ilmiöillä voi olla myös yllättäviä yhteisvaikutuksia.

Arvaamattomuutta liittyy myös niin kutsuttuihin keikahduspisteisiin, joiden ylittyessä pienikin muutos saattaa lopulta sysätä koko järjestelmän kokonaan uuteen asentoon, ja seurauksena voi olla esimerkiksi Golf-virran romahtaminen tai ikiroudan sulaminen. Katastrofien yhteisvaikutukset voivat tarkoittaa esimerkiksi sitä, että ilmaston kuumeneminen pahentaa metsäpaloja, jotka puolestaan kiihdyttävät edelleen ilmaston kuumenemista ja luontokatoa. Ilmastonmuutoksen seuraukset eivät kuitenkaan ole vain eksistentiaalisia riskejä, vaan voivat yllättää työelämässä hyvinkin arkisella tavalla jo nyt, esimerkiksi raaka-aineiden saatavuudessa. Yhdysvalloissa jouduttiin kesällä 2020 perumaan lasten uimakouluja ja sulkemaan julkisia altaita klooripulan takia, koska pandemia lisäsi kloorin kysyntää yksityisaltaisiin samanaikaisesti, kun hurrikaani tuhosi suurimman kloorivalmistajan.

Työterveyslaitoksen työelämäskenaarioissa ilmastonmuutos tunnistetaan yhdeksi neljästä keskeisestä muutosvoimasta. Ilmastonmuutos, tai laajemmin ekologinen kriisi, näkyy kuitenkin edelleen harvoin osana laajempaa keskustelua työelämän tulevaisuudesta taikka systemaattisessa työelämän laadun tai osaamisen seurannassa (vrt. Työolobarometri). Ilmastonmuutoksella on suoria ja välillisiä vaikutuksia niin työn sisältöihin kuin työympäristöihin ja- olosuhteisiin. Tulevaisuudessa ääriolosuhteista, kuten kuumuudesta ja pitkistä helleaalloista, metsäpaloista, tulvista, myrskyistä, kuivuudesta, tulee yhä useamman työntekijän kohdalla terveyden ja hyvinvoinnin kysymyksiä.

Ymmärrys ilmastonmuutoksen vaikutuksista mielenterveyteen on lisääntynyt. Niin kutsuttuun eko- tai ilmastoahdistukseen voi yhdistyä sosioekonominen stressi sekä omasta että läheisten työstä ja toimeentulosta. IPCC:n mukaan ilmastonmuutoksella on jo nyt vääjäämättömiä seurauksia, minkä vuoksi vauhdikkaan torjumisen lisäksi tarvitaan myös aktiivista sopeutumista. Esimerkiksi STM:n hallinnonalalla on alettu suunnitella erityisesti terveydensuojelun ja terveydenhuollon sopeutumista ilmastonmuutokseen tiedostaen, että jo nykyisissä olosuhteissa on syytä varautua sään ja ilmaston vaihteluihin ja ääri-ilmiöihin. Sopeutussuunnitelman koskee esimerkiksi konkreettisesti hellevaroitusjärjestelmää, koulutusta ja viestintää.

Ekologinen jälleenrakennus viittaa yhteiskunnan isoihin rakenteellisiin muutoksiin, esimerkiksi energiantuotannossa, rakentamisessa ja liikenteen uudistamissa. Se ei onnistu ilman määrätietoista työtä ja työn uudelleen suuntaamista. Ekologisessa jälleenrakennuksessa syntyvät työt eivät ole ikään kuin muusta työelämästä irrallisia tehtäviä, eikä toisaalta pelkästään korkean osaamisen tai teknologian töitä. Siirtymä pois fossiilisten polttoaineiden käytöstä ja resurssien ylikulutuksesta edellyttää toimia kaikilla yhteiskunnan tasoilla yksilöistä, yrityksiin ja yhteisöihin ja valtioihin. Tutkijaryhmä arvioi kunnianhimoisen ilmastopolitiikan kiihdyttävän talouden ja työn rakennemuutosta, minkä johdosta syntyy sekä kokonaan uusia työnkuvia että entistä vihreämpiä ammatteja. Valtiot voivat aloittaa valtavia investointihankkeita, ja siten esimerkiksi investoinnit infrastruktuuriin voivat luoda paljon uusia töitä kerralla jollekin alalle.

Luonnon monimuotoisuuden vahvistamista tarvitaan tulevaisuudessa vähintään yhtä voimakkaasti kuin ilmastotoimia, mutta työelämän vaikutusten kannalta ollaan vielä alkutaipaleella. World Economic Forumin mukaan yli puolet maailman taloudesta on joko melko tai todella riippuvaisia luonnosta, ja luontokato on tunnistettu yhdeksi merkittävimmistä globaaleista riskeistä. On suhteellisen helppo nähdä, miten luonnon monimuotoisuutta vahvistetaan esimerkiksi ennallistamishankkeiden kautta, mikä voi olla soiden metsittämistä tai kosteikkojen kunnostamista. Mutta millaista uudenlaista ajattelua, työtä ja liiketoimintaa luonnon monimuotoisuuden vahvistaminen tulee tarkoittamaan esimerkiksi teollisuuden eri aloilla, palvelualueilla taikka julkishallinnossa? Yritystoimintaan vaikuttavat merkittävät tahot ovat tähän jo heräämässä ja esimerkiksi Norjan öljyrahasto on alkanut edellyttää, että heidän investoimat yritykset huomioivat biodiversiteetin ja ekosysteemien kestävän hyödyntämisen liiketoiminnassaan. Huomionarvioinen seikka työpaikkojen viimeaikaisen keskittymiskehityksen rinnalla on, että uudenlaiset monimuotoisuutta vahvistavat työt voivat syntyä maantieteellisesti laajalle alueelle.

Osa nykyisistä työpaikoista katoaa, kun fossiilisista polttoaineista riippuvaisia toimialoja häviää. Muutos ei näy kaikilla sektoreilla yhtä nopeasti, mutta jokaisen organisaation ja yrityksen on otettava ekologisen kriisin riskit vakavasti. Hiilineutraaliin yhteiskuntaan on siirryttävä riittävän nopeasti, mutta ihmisten kannalta reilusti. Reiluus tarkoittaa siirtymää tavalla, joka ei aiheuta massatyöttömyyttä, taloudellista kärsimystä, eriarvoistumista tai pahoinvointia. Ekologisen kriisin ratkaisemiseksi on suojeltava ihmisiä, ei kestämättömiä työpaikkoja, ja huolehdittava siitä, että kaikilla on edellytykset kouluttautua uudelleen ja löytää uutta työtä.

Työelämän tulevaisuuden keskeinen kysymys on, miten luodaan työtä ja vahvistetaan työelämän rakenteita, jotka tuottavat hyvinvointia sekä ihmisille että luonnolle? Tutkimuslaitos BIOS kutsunut siirtymätyöllisyydeksi näkökulmaa, jossa yhteiskuntaa ohjaa kasvustrategian sijaan siirtymäpolitiikka ja joka siten muuttaa totunnaisia tapoja ajatella työtä ja työllisyyspolitiikka. BIOS on kuvannut siirtymätyöllisyyttä havainnollistamalla eri toimialoilla työllisyyttä, joka edistää siirtymää sekä väistyvän ja uuden työllisyyden määrällä.

Kiertotalous oikein ohjattuna tarjoaa ratkaisun, joka muuttaa lähes jokaisen työtä. Kiertotaloudessa voi syntyä paljon uusia töitä tuotteiden elinkaarten pidentämiseen, esimerkiksi korjauspalveluihin. Muutos ei tarkoita suinkaan vain käsityöläisyyden renessanssia, vaan yhtä lailla ison mittaluokan teollisuutta, mitä esimerkiksi korjattujen puhelimien tehdas kuvastaa. Jotta ekologinen jälleenrakennus toteutuu, tarvitaan uudenlaista osaamista ja siksi ilmasto- ja kiertotalousosaamisen vahvistamiseen tulee tarttua etupainotteisesti. Tulevaisuuden työelämän keskeinen kysymys on, missä määrin ja kuinka nopeasti työelämämme ja koulutusjärjestelmämme pystyy tähän osaamishaasteeseen vastaamaan.

Postnormaalissa ajassa on valmistauduttava myös siihen, että muutokset työelämässä tapahtuvat yllättäen ja jonkinlaisen "pakon edessä". Muutospaineet voivat tulla monelta suunnalta. Oikeudelliset vaatimukset yrityksiä kohtaan voivat jatkossa lisääntyä. Hollannissa oikeus päätti, että Shellin tulee leikata sen hiilidioksidipäästöjä ja Shellin nykyiset ilmastotavoitteet riittämättömiä, ja että Shell on vastuussa koko arvoketjunsa päästöistä. Huomionarviosta tässä on, että Pariisin sopimuksen tavoitteen katsotaan velvoittavan yritystä, ei valtiota. Entä jos sääntely-ympäristö on tulevaisuudessa nykyistä epävakaampi? Silloin tarvitaan nopeita päätöksiä ja yritykset eivät ehkä samalla tapaa voi enää lobata itselleen suotuisaa toimintaympäristöä. Vastuullisuus ja merkityksellisyys organisaatioiden kilpailukykytekijänä kasvaa ja nuoremmat sukupolvet lisäävät tähän painetta. Kun hiilijalanjäljen sijaan peräänkuulutetaan yhä enemmän kädenjälkeä, on kaikkien organisaatioiden kyettävä määrittelemään ja viestimään, miten ne parantavat toimillaan ympäristön tilaa.

Talousjärjestelmä etsii suuntaansa

Talous etsii suuntaa. Eri tahot Financial Timesista World Economic Forumiin ovat peräänkuuluttaneet talousjärjestelmän merkittävää uudelleenajattelua. Keskeisinä muutospaineina ovat edellä mainittu ekologisen jälleenrakennuksen kiireellinen tarve ja toisaalta globaali eriarvoisuuden kasvu. Talouden hyödyt keskittyvät alati pienemmälle joukolle.

Talousajattelun muutos vaikuttaa luonnollisesti myös työelämään. Koronapandemian myötä mobilisoidut elvytysrahat ovat tästä hyvä esimerkki: mihin ne suunnataan? Kuinka paljon halutaan tukea olemassa olevaa ja kuinka paljon luoda uutta ja vahvistaa yhteiskunnan kykyä selviytyä seuraavista kriiseistä ja poikkeusoloista? Esimerkiksi elvytyksen suuntaaminen ekologiseen jälleenrakennukseen on valtava mahdollisuus, johon ei kuitenkaan ole riittävästi tartuttu. Toisaalta esimerkiksi EU:n elpymispaketin painopiste on juuri talouden uudistamisessa vihreämmäksi, digitaalisemmaksi ja kestävämmäksi.

Talouden - ja samalla työelämän - uuden suunnan etsimisessä olennainen kysymys on, mitä on kestävyys. Talous tulevaisuuden palveluksessa -raportissa on hahmoteltu kestävän talouden eri määritelmiä. Olemme ehkä tottuneet ajattelemaan kestävyyttä ekologisten, sosiaalisten ja taloudellisten ulottuvuuksia tasapainotteluna: minimoidaan ympäristövahingot, koitetaan saada aikaan hyvinvointia, mutta ennen kaikkea kannattavaa liiketoimintaa. Mutta mitä jos ajattelisimme taloutta muutosvoimana, joka kasvattaa ja uusintaa sosiaalista ja ekologista pääomaa, eli parantaa sekä ihmisten, että muun luonnon hyvinvoinnin edellytyksiä? Sen sijaan, että esimerkiksi yritykset pohtisivat, miten olla kannattavia ympäristön kantokyvyn rajoissa, kysymyksenä olisikin, miten tulla kannattavaksi lisäämällä ympäristön ja ihmisten hyvinvointia.

Käytännössä tämä tarkoittaa ympäristön osalta sitä, että siirrytään vahinkojen vähentämisestä tehtyjen haittojen korjaamiseen ja uusiutumiskyvyn lisäämiseen. Työn osalta tämän voi hahmotella kolmena askeleena. Ensimmäinen on se, että työ ei aiheuta vahinkoa ympäristölle. Toinen on se, että työ itse asiassa parantaa ympäristön tilaa. Kolmannella askeleella parannetaan ympäristön tilan lisäksi sen edellytyksiä uudistaa itse itseään ja selvitä esimerkiksi sään ääri-ilmiöiden myötä tulevista poikkeustiloista.

Sosiaalisen pääoman uusintaminen tarkoittaa käytännössä työntekijöiden hyvän työelämän edellytysten lisäämistä. Tämä pitää sisällään niin mahdollisuuden vaikuttaa omaan työnkuvaansa, työn roolin merkitysten ja yhteisöllisyyden luojana ja jatkuvan osaamisen kehittämisen vastauksena muuttuvaan työympäristöön. Parhaimmillaan työ on merkityksellistä ja mielekästä ja siinä oppii niin yksilö kuin yhteisö.

Talouden ja työelämän uusia suuntia voidaan etsiä nykyisten ohjauskeinojen kautta, uusista kokeiluista tai ajatusmallien haastamisesta. Usein nämä nähdään toistensa kanssa vastakkaisina, mutta muutokseen tarvitaan niin nykyhetken toimia, uusia innovaatioita kuin syvempää pohdintaa siitä, mitä talous ja työ oikeastaan ovat.

Työn tulevaisuuksista keskustellessa voikin olla hyvä pysähtyä hetkeksi miettimään sitä, mitä kaikkea pidetään työnä. Mieleen saattaa tulla ensimmäisenä palkkatyö, mutta millainen rooli on vaikkapa vapaaehtoistyöllä, palkattomalla omaishoivalla tai kotitaloustyöllä? Näillä saattaa olla valtava merkitys niin yhteiskunnan kuin yhteisöjen hyvinvoinnille sekä ihmisten osallisuudelle. Taloustutkimuksen kyselyn mukaan liki puolet suomalaisista tekee vapaaehtoistyötä, keskimäärin noin 13 tuntia kuussa. Pitäisikö työpaikkojen sijaan tai rinnalla tarkastella enemmän toimintaa, eli mitä saadaan aikaan?

Työn uudelleenmäärittely ei saa kuitenkaan jäädä irralliseksi pohdinnaksi, vaan sen tulee näkyä myös nykyisissä ohjauskeinoissa ja toimenpiteissä. Tällaisia ovat esimerkiksi koulutustason nosto ja jatkuvan osaamisen kehittämisen tukeminen, rakennemuutosten tuki ja investoinnit ekologiseen jälleenrakennukseen, jotka tuottavat myös uusia työpaikkoja. Yksi keskeinen toimenpide on kestävän kehityksen verouudistus, jossa työn verotusta kevennetään samalla, kun ympäristöhaittojen, erityisesti päästöjen verotusta korotetaan.

Verkostomainen valta voimistuu

Verkostomainen valta voimistuu -megatrendi kuvaa maailman valtasuhteiden ja vallankäytön muotojen muutosta: yksittäisistä vallan navoista siirrytään kohti verkostojen valtaa, jossa vuorovaikutuksen merkitys korostuu. Myös hämmennys vallankäytön muotona yleistyy, joten tulevaisuuden kannalta on oleellista vähentää hämmennystä ja vastakkainasettelua ja samalla päättää yhdessä yhteiskunnan uudistuksista. Mitä verkostomaisen vallan voimistuminen tarkoittaa sitten työlle, työelämälle ja johtamiselle? Miten työn tulevaisuudesta päätetään? Entä miten valeinformaatio ja mielipidevaikuttaminen muokkaavat työelämää etenkin nyt koronapandemian aikaan?

Verkostomainen toimintatapa on monilla aloilla arkipäivää: verkostojen avulla opitaan toisilta, tehdään yhteistyötä jonkin yhteisen tavoitteen eteen, selvitään alati muuttuvassa maailmassa. Valta on vuorovaikutuksessa ja siitä voi olla vaikeampi saada otetta kuin perinteisessä hierarkkisessa toiminnassa. TTL:n Hyvinvointia työstä 2030-luvulla -raportissa "verkostot toiminnan raamittajina" nostetaan yhdeksi skenaarioksi ajattelu- ja toimintatapojen muutokseen liittyen. Skenaariossa kuvataan verkostoriippuvuutta ja vahvaa sidoksisuutta: ryhmät eriytyvät ja eriarvoistuvat vallan, informaation, resurssien ja hyvinvoinnin suhteen. Olemme siis yhtä vahvoja tai heikkoja kuin verkostomme ovat. Tieto syntyy ja kulkee samanmielisten verkostoissa. Riippuvuus verkostosta ja verkoston jäsenten työstä kasvaa (isossa mittakaavassa talousjärjestelmämme keskinäisriippuvuus tuli vahvasti näkyviin koronakriisin alkuvaiheessa). Verkostomainen toimintatapa ja - jo korona-ajan vahvistama - virtuaalisuus haastavat myös johtamista ja organisaation kulttuuria: miten toisistaan eriytyviä (itse- tai yhteisöohjautuvia) verkostoja johdetaan vai johdetaanko (verkostojohtamisesta lisää esim. VNK:n Verkostojohtamisen oppaassa) ja minkälaista yhteistä kulttuuria on mahdollista luoda useiden verkostojen kokonaisuudessa.

Korona-aika on nostanut esille ja luonut uusia jakolinjoja organisaatioiden sisälle. Isot teknologiayhtiöt Google ja Facebook ilmoittivat kesällä aikovansa vaatia työntekijöiltään koronarokotusta ennen työpaikalle palaamista. Myös Presidentti Biden on esittänyt maskipakkoa ja jatkuvaa koronatestausta rokottamattomille liittovaltion työntekijöille. Uutiskanava CNN puolestaan irtisanoi työntekijöitään, koska näillä ei ollut rokotusta. Delta-lentoyhtiö taas alkaa veloittaa rokottamattomilta työntekijöiltään 200 dollaria kuussa kattaakseen näiden mahdollisen sairauden aiheuttamia terveyskuluja. Suomessa samanlaiset toimet eivät ole lainsäädännöllisesti mahdollista, mutta monikansallisten yritysten maailmassa ilmiön laineet varmasti lyövät rantaan täälläkin. Ja toki Suomessa on käyty keskustelua rokotetuista ja rokottamattomista työpaikoilla jo paljonkin ja keskustelut varmasti kiihtyvät syksyn mittaan: miten työt järjestetään, mitä työnantaja voi vaatia, mitä työntekijän pitää kertoa rokotustilanteestaan? Entä minkälaisia uusia ryhmittymiä työpaikoille syntyy, miten toimimme yhdessä ja vuorovaikutamme, miten ylipäätään selviämme ihmissuhteistamme rokotettujen ja rokottamattomien välillä? Tai minkälaiseen tietoon vetoamme ja mitä tietoa jaamme verkostoissamme? Tavaratalo Kärkkäinen on esimerkiksi kehottanut työntekijöitä olemaan ottamatta rokotusta vedoten MV-lehden väitteisiin rokotusten vaaroista.

Työelämä ei siis ole irrallaan muusta maailmasta, politiikasta tai yhteiskunnallisesta muutoksesta. Vanha sanonta "Olen vain töissä täällä" istuu yhä huonommin tulevaisuuden työelämään monessakin mielessä. Sanonta viittaa usein välinpitämättömyyteen ja huonoon työsuoritukseen, joiden taustalla saattaa olla ajatus, että työ ei olisi merkityksellistä, eikä sen avulla pysty vaikuttamaan asioihin. Elämä ja vaikuttaminen tapahtuvat jossakin muualla. Viime vuosina on puhuttu kuitenkin yhä enemmän niin yritysten, työntekijöiden kuin johtajien aktivismista. Osa yrityksistä on siirtynyt yritysvastuullisuudesta kohti yritysaktivismia, eli aktiivista kannanottoa yhteiskunnallisiin aiheisiin ja tekoja arvojen ja yrityksen mission pohjalta. Johtajat ottavat yhä useammin julkisesti kantaa mielipiteitä jakaviin asioihin (lue lisää esim. CEO Activism in 2018, HBR tai Pitäisikö johtajan olla aktivisti?i), ja johtajien myös odotetaan sekä ottavan kantaa että vaikuttavan yhteiskunnalliseen muutokseen ( Edelman Trust Barometer).

Työntekijät - kuluttajien tapaan - vaativat yrityksiltä ja organisaatioilta yhä enemmän vastuullisuutta ja päätöksenteon avoimuutta. Mutta myös työntekijöiden ajatellaan voivan vaikuttaa yritysten suuntaan ( Edelman Trust Barometer). Suomalaiset kokevatkin voivansa vaikuttaa päätöksentekoon eniten juuri työpaikallaan: Miten demokratiaa kokeillaan -selvityksen kyselyn mukaan 49 prosenttia vastaajista kokee, että voi vaikuttaa päätöksentekoon työpaikallaan, kun esimerkiksi kotikunnassaan päätöksentekoon kokee voivansa vaikuttaa vain 16 prosenttia.

Hieman toisensuuntaista kehitystä on myös ollut nähtävissä: yhdysvaltalainen ohjelmistoyritys Basecamp ja kryptovaluttayritys Coinbase ovat kieltäneet yhteiskunnalliset ja poliittiset keskustelut sisäisiltä kanaviltaan, minkä seurauksena kymmeniä työntekijöitä on lähtenyt molemmista yrityksistä. Basecamp on myös halunnut erottaa työtä muusta elämästä esimerkiksi poistamalla liikunta- ja muita vapaa-aikaan liittyviä etuja. Perusteluna on ollut, että työntekijät voisivat keskittyä paremmin työntekoon. Basecampissa uusien linjausten taustalla on kuitenkin ollut työntekijöiden tarve käydä keskustelua epäasiallisesta toiminnasta yrityksen sisällä. Mutta kun yhteiskunnallinen keskustelu kielletään, mitä jää jäljelle? Mitkä asiat ylipäätään lasketaan yhteiskunnallisiksi tai poliittisiksi? Mitä käy esimerkiksi diversiteetin edistämiselle, ajattelun moninaisuudelle ja totuttujen tapojen ja käytänteiden haastamiselle työpaikoilla, jos keskustelu aiheiden ympärillä kielletään?

Työelämän tulevaisuuden kannalta mielenkiintoista on, kuka siitä päättää, kenellä on valta, kenen ääntä kuullaan. Mitä jos tulevaisuudessa työehtoneuvotteluissa olisi nykyisten työntekijöiden ja työnantajien edustajien lisäksi mukana myös tulevaisuuden työntekijät, lapset ja nuoret? Mitä jos ylipäätään kaikessa päätöksenteossa huomioitaisiin ylisukupolvisuus? Entä jos neuvottelijana olisikin ympäristö (vrt. joki oikeushenkilönä)? Minkälaiseksi työelämä muuttuisi? Työelämä itsessään on keskeinen muutosvoima reilun, kestävän ja innostavan tulevaisuuden rakentamisessa. Siksi ei ole yhdentekevää, mihin suuntaan työelämää kehitetään.

Teknologia sulautuu kaikkeen

Pandemian tuomien rajoitusten myötä etäyhteyksien käyttö lisääntyi merkittävästi, ja moni on tehnyt ainakin osittain etätyötä. Suomi on muihin Euroopan maihin verrattuna etätyön edelläkävijä. Eurostatin tutkimuksen mukaan vuonna 2020 Suomen työikäisistä 25 prosenttia teki etätöitä vähintään puolet työajastaan, kun esimerkiksi Virossa vastaava osuus on 13 prosenttia ja Ruotsissa vain seitsemän prosenttia. Osuus on Euroopan korkein.

Vaikka etäyhteydet ovat kehittyneet nopeasti pandemian aikana, on teknologisesti tehty loikka oikeastaan olemassa olevaan, eli otettu laajempaan käyttöön palveluita, jotka olivat olleet jo tovin saatavilla. Varsinainen loikkaus liittyykin työtapoihin, käytäntöihin ja kulttuuriin, ei niinkään teknologiaan. Etäyhteyksien äärellä onkin haettu hyviä ja toimivia käytäntöjä - palaveriputken vaihtaminen Teams-putkeksi ei varsinaisesti vie työelämää eteenpäin, mutta tauottaminen, etäkävelypalaverit ja asioiden hoitaminen chatin avulla voivat luoda kaivattua joustavuutta päiviin.

Etäaikana on noussut myös selvemmin esiin kaikki se, mikä tekee ns. läsnätyöstä ja kasvokkain kohtaamisista arvokasta. Kuulumisten vaihto, käytäväkeskustelut ja muu epämuodollinen kanssakäyminen on jäänyt helposti aikataulutettujen palaverien varjoon. Tätä korjaamaan on kehitetty uusia alustoja ja virtuaalitodellisuuteen sijoittuvia tapaamispaikkoja. Näiden, samoin kuin muiden teknologisten ratkaisujen suhteen on oleellista pohtia, mitä halutaan ottaa käyttöön, ja millainen alusta sopii mihinkin tarkoitukseen. Samalla, kun mietitään, mitä halutaan säilyttää ja vahvistaa, on tärkeää pohtia ennakkoluulottomasti, mitä uusia mahdollisuuksia nyt on noussut.

Kriisit läpivalaisevat työelämän kulttuureja ja luottamuksen perustaa. Teknologiaan ja dataan liittyen on noussut kaksi erilaista kehityssuuntaa korona-aikana. Toinen perustuu ihmislähtöisyydelle, luottamukselle ja yhdessä ohjautuvuudelle, kun taas toisessa painottuu valvonta ja kontrolli. Uhkana loikassa digiympäristöjen yhä laajempaan käyttöön, olivat ne sitten virtuaalimaailmoja tai sähköpostia, onkin mahdollisuus laajemmalle ja tarkemmalle valvonnalle.

Otsikoihin nousee usein selvemmät valvonnan muodot, kuten Canonin kasvontunnistukseen perustuva kulunvalvonta, joka päästää vain hymyilevät työntekijät sisään. Kun työtä tehdään yhä enemmän digiympäristössä, kertyy työntekijöistä jo nyt paljon dataa, jonka perusteella voi analysoida työntekijöiden toimintaa. Esimerkiksi Microsoft julkisti jo vuonna 2019 "tuottavuuspisteytys" palvelun, jonka avulla voi tarkastella paitsi organisaation, myös yksittäisen työntekijän toimintaa, esimerkiksi osallistumista ryhmäkeskusteluihin tai kommentoinnin määrää yhteisissä dokumenteissa. Tällaisen seurannan tavoitteena voi olla tuottavuus ja tehokkuus, tai sitä voidaan käyttää esimerkiksi hyvinvoinnin kehittämiseen.

Jos halutaan vaalia työntekijän autonomiaa, jonka tiedetään olevan hyväksi hyvinvoinnin ja tuottavuuden kannalta, on pelisäännöt tällaisen teknologian käyttöön tehtävä yhdessä ja heikoimmassa asemassa olevia kuunnellen. Oleellista on siis kysyä kuka päättää teknologiasta ja sen käytöstä ja kuka määrittää pelisäännöt sen käyttöön? Toisaalta kysymys on myös ihmiskäsityksestä. Luotetaanko työntekijään ja luodaan hänelle edellytyksiä onnistua työssään, vai nähdäänkö hänet osana koneistoa ja valvonnan kohteena?

Työn tulevaisuudesta keskustellessa huomio keskittyy ihan perustellusti digitalisaatioon, mutta on hyvä pitää mielessä myös teknologian tuomat muut murrokset. Merkittäviä muutoksia voi olla tulossa esimerkiksi ruoantuotantoon, terveydenhuoltoon ja liikenteeseen. Suomen sata uutta mahdollisuutta -raportissa mainitaan mm. sisäviljely, itsediagnostiikka ja kuljettajaton liike palveluna - jo näillä on yleistyessään suuri vaikutus työpaikkoihin ja työn sisältöihin. Kun teknologian tuomia mahdollisuuksia katsoo muiden megatrendien valossa, voi tunnistaa parhaiten muutosta ajavia ja estäviä tekijöitä ja erityisesti, millaisia haasteita meillä on ratkaistavana.

Väestö ikääntyy ja monimuotoistuu

Väestön ikääntyminen ja monimuotoistuminen muuttaa työtä ja työelämää ja herättää kysymyksiä siitä, millaista työtä ja palveluita tarvitaan yhteiskunnassa, jossa myöhäiskeski-ikäisten määrä kasvaa? Entä miten Suomessa riittää työntekijöitä ja osaamista, kun työvoiman osuus väestöstä pienenee? Vaikka korona-aika on tuonut uusia sävyjä syntyvyyteen, maahanmuuttoon ja maan sisäisiin muuttoliikkeisiin, olemme työelämässä aivan uudenlaisten kysymysten edessä. Suomen väestöpoliittista tilannetta on kuvattu ennen kokemattomaksi myös kansainvälisesti verraten. Jotta voisimme vastata näihin haasteisiin, tarvitsemme väestöpoliittisen selvityksen mukaan elinikäistä oppimista, myöhäiskeski-iän työllisyyden tukemista sekä tavoitteellista maahanmuuttopolitiikkaa. Rakentavampaa maahanmuuttokeskustelua tarvitaan myös yllättäviin tulevaisuuksiin varautumiseksi, sillä juuri kansainvälisissä muuttoliikkeissä voivat olla tulevaisuuden villit kortit.

Työelämässä tulee olemaan yhä enemmän eri sukupolvien ja kansalaisuuksien edustajia ja erilaisista kulttuuritaustoista olevia ihmisiä. Monimuotoistuminen ja inklusiivisuus ovat nousseet näkyvästi esiin etenkin kansainvälisessä työelämäkeskustelussa, paitsi sosiaalisen vastuullisuuden ja yhdenvertaisuuden näkökulmasta, myös aitona kilpailukykytekijänä. Henkilöstön diversiteetti yksistään ei kuitenkaan johda parempiin tuloksiin ja vaikutuksiin, vaan positiiviset vaikutukset riippuvat siitä, miten organisaatio vaalii ja hyödyntää moninäkökulmaisuutta ja onnistuu uudistamaan vallitsevia ajatusmallejaan, kulttuuriaan ja käytäntöjään, valtarakenteita unohtamatta. Lisääntynyt diversiteetti voi jopa lisätä jännitteitä ja ristiriitoja, ellei monimuotoisuutta ja moninäkökulmaisuutta huomioida tietoisesti lisäämällä vuorovaikutusta ja rakentamalla yhteistä ymmärrystä ja luottamusta, toisin sanoen inklusiivista työkulttuuria.

Työn ja väestön moninaistuminen haastaa työelämän rakenteita ja käytäntöjä. Miten ne tukevat moninaistuvan väestön erilaisia elämäntilanteita ja moninaisia tarpeita ja odotuksia? Työntekijöitä on yhä vaikeampi niputtaa yhdeksi ryhmäksi myöskään iän perusteella. Väestöpoliittisessa selvityksessä on ehdotettu, että 65-74-vuotiaista ruvettaisiin puhumaan myöhäiskeski-ikäisinä ja tiedostettaisiin tämän ihmisryhmän kasvanut toimintakyky. Työelämän ja väestön moninaisuus haastaa tarkastelemaan työelämän joustavuutta. Millaisin erilaisin tavoin työelämään voisi kiinnittyä elämän eri vaiheissa? Jos työurien pituutta on tarpeen pidentää hyvinvointivaltion kestävyysvajeen taklaamiseksi, miten vahvistetaan samanaikaisesti ikääntyvän ja moninaistuvan väestön työhyvinvointia ja -kykyä? Kyse on myös toimeentulosta. Korona on vauhdittanut kansainvälistä keskustelua vastikkeettomasta perustulosta ja malleista, joilla ehkäistä pandemian haittoja ihmisten talouteen ja hyvinvointiin. Piilaaksossa perustuloa on alettu kannattaa keinona ehkäistä sosiaalisia konflikteja ja tasata ihmisen välisiä toimeentuloeroja teknologisessa murroksessa. Suomi on ollut perustulokokeilullaan eturintamassa, ja hiljattain valtiovarainministeriö on asettanut työryhmän selvittämään negatiivisen tuloveroon perustuvan työtulotuen käyttöönottoa, eli mallia, joka kannustaisi työllistymään muun muassa osa-aikaisiin ja keikkatöihin.

Korona on vauhdittanut työn irtoamista ajasta ja paikasta. Samalla se on tehnyt näkyväksi työn monimuotoisuuden ja kuinka erilaisissa tilanteissa eri ammattiryhmät ovat suhteessa aikaan ja paikkaan. Pidemmällä aikavälillä eri alojen ja ammattien houkuttelevuus saattaakin määräytyä uusilla perusteilla. Organisaatioiden näkökulmasta työtehtävien riippumattomuus fyysisestä sijainnista voi lisätä mahdollisuuksia laajempaan osaamisen rekrytointiin, mutta kehityksellä on myös toinen puoli. Uudenlaisiin asiantuntiatyön "joka paikan tehtäviin", eli ajasta ja paikasta riippumattomiin tehtäviin, kohdistuu kasvanut ulkoistamisen ja ulkomaille siirtämisen riski. Isossa-Britanniassa tällaisen tehtäviä on arvioitu olevan noin viidesosa kaikesta työstä.

Työ ei ole irrallaan muusta yhteiskunnasta, ja onkin todettu, että näiden töiden pitämiseksi maassa sekä liikkuvan työvoiman houkuttelemiseksi tarvitaan sosiaalisten, kulttuuristen ja fyysisten rakenteiden ja sääntelyn kehittämistä, esimerkiksi päivähoitoa, tietoliikenneyhteyksiä, työskentelytiloja ja sosiaaliturvaa. Nyt kun työelämässä on mahdollista ottaa koronan jälkeisiä uusia askeleita, on hyvä pohtia, millaisia oppeja työelämästä on koronan aikana saatu? Mitä kulttuurillisia, teknologisia tai sosiaalisia esteitä on ylitetty, toisaalta ehkä vahvistettu? Entä millaisia uusia jännitteitä ja jakolinjoja on saattanut muodostua tai voimistua? Selvää on, että paluuta koronaa edeltävään työelämään ei enää ole, sillä sekä ihmiset että organisaatiot ovat jo monin paikoin muuttuneet.

Työelämän tulevaisuuksien tarkasteleminen megatrendien valossa nostaa esiin osaamisen kriittisenä muutosvoimana. Viheliäisten ongelmien ratkaisemisessa - niin yksilöillä kuin organisaatioilla - korostuu osaamisen kehittäminen ja rajoja rikkova ajattelu. VNK:n väestöpoliittisen selvityksessä osaaminen, koulutus ja oppiminen on tunnistettu tärkeimmiksi yksittäisiksi keinoiksi, joilla lisätä ikääntyvien yhteiskuntien kestävyyttä. Työelämän muutokset ja väestön ikääntyminen korostavat entisestään elinikäisen oppimisen merkitystä. Megatrendien nostamien uusien tiedollisten ja taidollisen osaamistarpeiden lisäksi tulevaisuudessa korostuvat niin kutsutut metataidot. McKinsey listaa taitoja, joita ihmiset tarvitsevat toimiakseen digitaalisessa ympäristössä älykkään teknologian kanssa: itsensä johtamista, vaativaa kognitiivista kyvykkyyttä, sopeutumis- ja oppimiskykyä sekä sosiaalisia taitoja. Tulevaisuuden osaamistarpeita perustellaan usein sillä, että teknologian kehittyessä ihmisille jää työ, jossa tarvitaan luovuutta ja ongelmanratkaisukykyä, empatiaa ja vuorovaikutustaitoja. Myös laaja-alaista sivistystä voidaan pitää tulevaisuuden metataitona. Sivistys voi tarjota ihmisille valmiuksia pohtia, millaista työtä ja työelämää haluamme rakentaa arvojemme ja ihanteidemme pohjalta, mitä meidän tulisi tietää ja osata ja miten meidän tulisi toimia tulevaisuuden työelämässä.

Kuvittele työn tulevaisuus

Edellä on käyty läpi uusia avauksia keskusteluun työn tulevaisuudesta hyödyntäen megatrendejä karttana tai muistilistana. Uudet, nousevat ilmiöt on tunnistettu tulkitsemalla heikkoja signaaleja, eli muutoksen ensioireita, ja peilaamalla nykyistä keskustelua siihen, mitä työn tulevaisuudesta on viime vuosina sanottu. Jotta pääsemme eteenpäin keskustelussa, on tärkeää tunnistaa ja haastaa nykyisiä oletuksia työn tulevaisuuksista.

Tulevaisuutta koskevien oletusten haastamisen lisäksi tarvitaan toisenlaisten tulevaisuuksien kuvittelua. Millainen olisi unelmiemme työelämä? Mitä jos työn tulevaisuus olisi jotain aivan muuta? Miltä toisenlainen työn tulevaisuuden arki näyttää, kuulostaa, tuntuu?

Toisenlaisten tulevaisuuksien kuvitteleminen ei ole välttämättä helppoa, mutta sitä voi harjoitella. Yksi harjoitus kuvittelulihasten vahvistamiseen on tulevaisuudentutkija ja pelisuunnittelija Jane McGonigalin kehittämä tulevaisuuden viisi ensimmäistä minuuttia. Siinä tavoitteena on kuvitella mahdollisimman yksityiskohtaisesti, mitä tekisi viiden ensimmäisen minuutin aikana sen jälkeen, kun kuulee jostain mahdollisesta tulevaisuuden tilanteesta. Mitä tarkemmin pystyy tilanteen kuvittelemaan, sen parempi.

Tässä muutama lyhyt kuvaus apukysymyksineen mahdollisista työn tulevaisuuteen liittyvistä tilanteista. Lue kuvaus, laita ajastimeen viisi minuuttia ja kirjoita, mitä teet ja ajattelet viiden ensimmäisen minuutin aikana kuultuasi tilanteesta.

Mielenkiintoista matkaa työn tulevaisuuksiin!

Luontokatoa torjumassa

Työpaikkasi henkilöstöinfossa keskustellaan uusista globaaleista määräyksistä luontokadon torjumiseksi. Luontopalveluille on määritelty laskennallinen hinta, ja kaikki toiminta, joka heikentää luonnon monimuotoisuutta tulee hyvin kalliiksi. Siksi on kannattavaa pyrkiä aktiivisesti lisäämään luonnon monimuotoisuutta organisaation toiminnalla.

Kuvittele, että keskustelet uudesta määräyksestä työkavereidesi kanssa. Millaisia tunteita ja ajatuksia teille herää? Pyri kuvittelemaan tilanne mahdollisimman yksityiskohtaisesti ja konkreettisesti sekä työtehtäväsi että sen kannalta, miten esimerkiksi asut ja liikut.

Millaiset tapahtumat olisivat voineet johtaa määräyksiin?

Mitä voisit tehdä tässä hetkessä, jotta olisit paremmin varautunut kuvailtuun tilanteeseen?

Tarinan taustalla on Dasguptan raportin suositukset.

Kestävän kehityksen verouudistus

Kuulet uutisista, että hallitus aikoo toteuttaa mittavan verouudistuksen. Siinä työn ja yrittämisen verotus alenee ja vastaavasti ilmasto- ja ympäristöhaittojen verotus kasvaa. Tulonsiirtojen avulla huolehditaan siitä, että tuloerot eivät kasva. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että ympäristölle haitallisen tuotannon ja tuotteiden hinnat nousevat, kun taas vaikkapa korjaamisen, lainaamisen ja uudelleenkäytön hinnat laskevat ja työpaikkoja tulee lisää.

Kuvittele tilanne mahdollisimman tarkasti: missä kuulet uutisen, kenen kanssa olet? Millaisia tunteita ja ajatuksia uutinen sinussa herättää?

Millaiset tapahtumat olisivat voineet johtaa määräyksiin?

Mitä voisit tehdä tässä hetkessä, jotta olisit paremmin varautunut kuvailtuun tilanteeseen?

Tarinan taustalla on Kestävän kehityksen verouudistus.

Ylisukupolviset työmarkkinaneuvottelut

Sinut kutsutaan mukaan uudenlaiseen työmarkkinaneuvotteluun. Työnantaja- ja työntekijäosapuolien lisäksi mukana on seuraavien sukupolvien neuvosto, johon sinä kuulut. Tehtävänänne on tuoda neuvotteluihin pidemmän aikavälin näkökulmaa ja miettiä, mitkä ratkaisut olisivat parhaita ympäristön ja ihmisten kannalta 50 vuoden aikajänteellä.

Kuvittele neuvottelutilanne mahdollisimman tarkasti: ketä siellä on mukana, miten neuvottelut etenevät, miltä tilanne näyttää jne. Millaisia ajatuksia ja tunteita sinulle herää?

Millaiset tapahtumat olisivat voineet johtaa tällaiseen kokeiluun?

Mitä voisit tehdä tässä hetkessä, jotta olisit paremmin varautunut kuvailtuun tilanteeseen?

Tarinan taustalla on mm. Wales tulevaisuuskomissaari, Japanin pitkän aikavälin kansalaispaneelit ja Uuden-Seelannin joelle antama oikeushenkilöstatus.

Älykenkä valvoo

Työpaikkasi aikoo lähettää sinulle "älykengät", joita tulisi pitää töissä. Kengät seuraavat sijaintiasi, aktiivisuutta, painoa ja läheisyyttä muihin työntekijöihin. Ne havainnoivat myös ilmanlaatua ja tunnistavat ilmasta virukset. Niiden käyttö ei ole pakollista, mutta vahvasti suositeltua.

Kuvittele tilanne mahdollisimman tarkasti. Millaisia ajatuksia ja tunteita sinulle herää tästä uudesta käytännöstä?

Mitä ajattelet olevan älykenkien käyttöönoton taustalla? Miksi sellaiset halutaan käyttöön?

Miten kuvittelet työkavereidesi reagoivan älykenkiin?

Mitä voisit tehdä tässä hetkessä, jotta olisit paremmin varautunut kuvailtuun tilanteeseen?

Perustuu Jane McGonigalin esimerkkiin.

Ei politiikkaa töihin, kiitos

Työpaikallasi otetaan käyttöön uusi sääntö, joka kieltää poliittiset ja yhteiskunnalliset keskustelut töissä, koska ne häiritsevät työntekoa ja heikentävät työilmapiiriä. Keskusteluja saa tietenkin edelleen käydä, mutta ei työpaikalla tai työajalla.

Kuvittele tilanne mahdollisimman tarkasti. Millaisia ajatuksia ja tunteita sinulle herää tästä uudesta säännöstä?

Mitä ajattelet olevan säännön taustalla? Miksi sellainen halutaan käyttöön?

Miten kuvittelet työkavereidesi reagoivan sääntöön?

Mitä voisit tehdä tässä hetkessä, jotta olisit paremmin varautunut kuvailtuun tilanteeseen?

Perustuu Basecampin päätökseen kieltää poliittiset keskustelut työntekijöiltään alustallaan ja siitä nousseeseen kohuun.

# data[].attributes.attachment_link.title
Työn tulevaisuudet megatrendien valossa - Sitra

# data[].attributes.attachment_link.description
"Ekologinen jälleenrakennus ei vaikuta työhöni.""Vain palkkatyö on työtä." "Työn tulevaisuus päätetään jossain muualla." Työhön ja työn tulevaisuuksiin liittyy paljon oletuksia. Tervetuloa mukaan haastamaan työelämän oletuksia ja kuvittelemaan toisenlaista työn tulevaisuutta!

# data[].attributes.headline
HS: Etätyösuositus on päättymässä, vanhaan ei paluuta

# data[].attributes.subject
HS: Etätyösuositus on päättymässä, vanhaan ei paluuta

# data[].attributes.body
- Accenturella toimistotyön osuus tulee jonkin verran nousemaan. Työntekijät voivat kuitenkin itse päättää missä töitä tekevät. Myös asiakasyritysten käytännöt vaikuttavat Accentureen. Asenne on muuttunut enemmän etätyön suuntaan. Mitä enemmän koronasairauden uhkakuva poistuu yhteiskunnasta, niin tämä tuo enemmän työntekijöiden halukkuutta toimistotyöhön.

- EK uskoo, että:
-- etätyökäytännöt päätetään työpaikkakohtaisesti enemmän kuin toimialakohtaisesti.
-- täysin paluuta entiseen, pandemian edeltävään aikaan ei tapahdu
-- suurin osa yrityksistä palaa lähityöhön, mutta etätyön osuus jäänee suureksi.

- Helsingin kaupungilla siirrytään monipaikkaiseen työhön lähi- ja etätyön välillä vaihdellen. Kaupungin 39 000 työntekijästä on vain noin 8 000 pystynyt tekemään laaja-alaisesti etätöitä koronapandemian aikana

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vaikka etätyösuositus poistuisi, paluuta pandemiaa edeltävään aikaan ei ole, kertovat niin OP, Accenture kuin Elinkeinoelämän keskusliitto.

Etätyösuositus koronaepidemian kiihtymis- ja leviämisvaiheen alueilla on voimassa syyskuun loppuun saakka. Monet yritykset ovat jo alkaneet valmistautua laajempaan lähityöhön palaamiseen.

Täysin varmaa ei kuitenkaan vielä ole, etteikö uutta etätyösuositusta annettaisi ensi viikolla.

"Hybridistrategia kytkeytyy pitkälti 80 prosentin rokotekattavuuteen", muistuttaa sosiaali- ja terveysministeriön (STM) osastopäällikkö Raimo Antila.

Hallitus tiedotti syyskuun alussa, että pyrkimyksenä on valtakunnallisista rajoituksista ja kattavista suosituksista luopuminen, kun vähintään 80 prosenttia yli 12-vuotiaista on rokotettu kahteen kertaan tai kaikilla yli 12-vuotiailla on ollut mahdollisuus ottaa molemmat rokoteannokset. Osasta rajoituksia, kuten kahden metrin turvavälivaatimuksesta, on kuitenkin luovuttu jo ennen rokotustavoitteen saavuttamista.

Tähän mennessä toisen rokoteannoksen on saanut 12 vuotta täyttäneistä suomalaisista 67,2 prosenttia. HS:n laskurin mukaan 80 prosentin kattavuus saavutetaan kahdeksan viikon rokotusvälillä 17. lokakuuta ja 12 viikon rokotusvälillä 14. marraskuuta.

Lue lisää: Hallituksen uuden koronastrategian tavoite on pitää yhteiskunta auki: Tässä ovat keskeiset muutokset

Antila kertoo, että STM ja valtiovarainministeriö (VM) pyrkivät tekemään esityksensä etätyösuosituksen jatkosta mahdollisimman pian. Asiaa käsitellään parhaillaan ministeriöissä.

Työpaikoilla tunnelma etätyön muutoksen suhteen on toisaalta odottava.

Pankki- ja vakuutusryhmä OP:n henkilöstöjohtaja Hanna-Kaisa Länsisalmi kertoo, että ryhmätasolla OP:n lähityöprosentti on tällä hetkellä 46 prosenttia.

"Enimmillään työntekijöistämme noin 60 prosenttia on ollut etänä. Lähityön osuus on vaihdellut tilanteen ja toimipisteen mukaan. Olemme huomioineet myös alueellisesti vaihtelevan koronatilanteen ja noudattaneet paikallisten viranomaisten suosituksia", Länsisalmi kertoo.

"Osa työtehtävistä on huoltovarmuuskriittisiä toimintoja, jotka liittyvät esimerkiksi maksu- ja rahaliikenteen varmistamiseen, niitä ei ole edes voinut tehdä etänä. Samoin konttorit ovat olleet pandemiankin aikana auki."

Nyt OP kuitenkin on hiljalleen valmistautunut lähityöhön palaamiseen. Siirtymää on jo aloitettu.

"Nyt kun rokotuskattavuus on parempi ja yhteiskunta muutenkin avautuu, olemme kannustaneet ihmisiä tulemaan toimistolle."

Päätös toimistolle tulemisesta tehdään tiimeittäin. Länsisalmen mukaan on oleellista, että tiimeissä suunnitellaan missä tilanteissa kasvokkaisesta näkemisestä on hyötyä ja päätetään etä- ja lähityöpäivät sen mukaisesti.

"Puhumme hybridityön yhteisistä periaatteista. Tarkoituksena on miettiä, millaista työtä teemme kun rajoituksia ei enää ole. Haluamme edistää etätyön, virtuaalisen yhteistyön ja kasvokkain tehtävän työn yhdistelmää."

Asiantuntijayritys Accenturessa etätyökäytäntöjä oli otettu käyttöön jo ennen koronapandemiaa.

"Meillä on ollut jo ennen pandemiaa hyvin joustavat työjärjestelyt", kertoo Accenture Suomen HR-johtaja Marja Hyvärilä. Hyvärilä asuu itse Turun saaristossa Paraisilla ja kävi ennen pandemiaa noin kaksi kertaa viikossa yrityksen toimistolla Helsingissä.

Etätyösuosituksen mahdollinen poistuminen ei siis muuttaisi yrityksen nykytilannetta dramaattisesti. Se saattaisi kuitenkin ennakoida palaamista jonkin verran suurempaan määrään lähityöntekoa.

"Se on sellainen liukuma lähemmäs entistä. Mutta uskon, että etätyön määrä tulee lisääntymään [verrattuna pandemiaa edeltävään aikaan]", Hyvärilä kertoo.

Konsulttiyrityksessä kuitenkin myös asiakasyritysten lähi- ja etätyökäytännöt vaikuttavat siihen, missä Accenturen työntekijät tekevät työtään.

"Heidän maailmoissaan on tapahtunut yhtä lailla muutosta kuin meillä."

Hyvärilä arvelee, että vallitseva suhtautuminen koronaepidemiaan ja tautitilanteeseen vaikuttaa siihen, kuinka moni ihminen haluaa tulla lähityöhön. Accenturella on koko epidemian ajan ollut myös mahdollisuus tulla toimistolle, siitä on vain tullut ilmoittaa etukäteen. Se käytäntö Accentureen jää, vaikka etätyösuositus poistuisikin. Yritys on myös tarjonnut työntekijöilleen ilmaiset koronan kotitestit.

"Mitä enemmän sairauden uhkakuva poistuu yhteiskunnasta; se on isoin asia, joka tulee muuttamaan toimistolle tulemisen halukkuutta", sanoo Hyvärilä.

"Isoissa suomalaisyrityksissä on jo pitkään valmistauduttu siihen, mikä hybridityöntekemisen malli tulee olemaan. Kun [etätyö]suositus poistuu, varmasti ne tullaan silloin viimeistään käynnistämään", sanoo Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n johtava asiantuntija Markku Rajamäki.

"On yrityksiä, jotka ovat jo nyt alkaneet liikkua siihen suuntaan."

Rajamäki kertoo yleisen tunnelman työnantajien keskuudessa olevan, että aika etätyösuosituksen päättymiselle on tullut. Hän toivoo, ettei suositusta enää viime hetkellä päätettäisi jatkaa syyskuun jälkeenkin.

Niin sanotussa tietotyössä, kuten toimisto-olosuhteissa, on Rajamäen mukaan joka tapauksessa helppo hallita pieniäkin tartuntariskejä. Lisäksi rokotuskattavuus on nousussa ja yli puolet työssä käyvistä on joka tapauksessa työskennellyt lähityössä läpi pandemian.

Käytäntöjä voidaan myös muuttaa työpaikoilla, jos tilanne sitä vaatii.

"Ei se voi olla kiveen kirjoitettu, etteikö sitä voisi tarvittaessa muuttaa."

Rajamäki kertoo, että käytännön strategiat tullaan päättämään työpaikkakohtaisesti ennemmin kuin toimialakohtaisesti.

"Aika monesta paikasta kuuluu, että tiimit itse päättävät, mikä tiimeille on parasta. Yrityksillä on yleisiä linjauksia, esimerkiksi ettei ole liikaa ihmisiä paikalla pienissä tiloissa", sanoo Rajamäki.

"Etätyön osuus jäänee kuitenkin suureksi."

Täysin paluuta entiseen, pandemiaa edeltävään aikaan, Rajamäki ei kuitenkaan näe tapahtuvan lokakuussa - tai tulevaisuudessakaan.

"Suurin osa yrityksistä palaa lähityöhön jossain määrin. Mutta etätyön osuus jäänee kuitenkin suureksi", hän sanoo.

Helsingin kaupungin henkilöstöpolitiikan johtaja Asta Enroos kertoo, että etätyösuosituksen päättyessä Helsingissä siirrytään monipaikkaiseen työhön. Tämä tarkoittaa vaihtelevaa lähi- ja etätyötä.

"Työpaikkakohtaisten ratkaisujen etsiminen mahdollistuu. Silti iso raami ja ohjeistus tulee olemaan kaikille sama", Enroos sanoo.

Ennen lopullisen päätöksen tekemistä kaupungilla odotetaan vielä valtiohallinnon kansallisen etätyösuosituksen muutoksia.

"Lähtökohta on kuitenkin se, että kun koronatilanne tässä normalisoituu, ei etätyölle ole enää epidemiologisia perusteita."

Lisäksi päätöksissä otetaan huomioon epidemiatilanteen kehitys ja rokotuskattavuus.

Kaupungin koronaryhmä on varautunut tekemään päätöksensä etätyösuosituksen lakkauttamisesta jo ensi viikon kokouksessaan, jos valtiohallinnon suunnalta suosituksia tulee.

Enroos muistuttaa, että kaupungin noin 39 000 työntekijästä vain noin 8 000 on ylipäätään voinut tehdä koronavirusepidemian aikana laaja-alaisesti etätöitä.

"Monelle etätyösuosituksen muutos ei tuo arkeen muutosta."

# data[].attributes.attachment_link.title
Työelämä | Etätyösuositus on päättymässä, mutta paluuta pandemiaa edeltävään aikaan ei ole, arvioivat yritykset

# data[].attributes.attachment_link.description
Vaikka etätyösuositus poistuisi, paluuta pandemiaa edeltävään aikaan ei ole, kertovat niin OP, Accenture kuin Elinkeinoelämän keskusliitto. Etätyösuositus koronaepidemian kiihtymis- ja leviämisvaiheen alueilla on voimassa syyskuun loppuun saakka. Monet yritykset ovat jo alkaneet valmistautua laajempaan lähityöhön palaamiseen. Täysin varmaa ei kuitenkaan vielä ole, etteikö uutta etätyösuositusta annettaisi ensi viikolla.

# data[].attributes.headline
Tutkijoiden mukaan työvoimapulaa ei välttämättä ole Suomessa olemassa!?

# data[].attributes.subject
Tutkijoiden mukaan työvoimapulaa ei välttämättä ole Suomessa olemassa!?

# data[].attributes.body
Palkansaajien tutkimuslaitoksen erikoistutkija Merja Kauhasen mukaan: "Absoluuttisen työvoimapulan sijaan kyse on hänen mukaansa enemmänkin työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuudesta sekä ammateissa että eri alueilla."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomen talous elpyy tukevasti viime vuoden taantumasta ja avoimien työpaikkojen määrä on kasvanut.

Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan tammi-heinäkuussa avoimia työpaikkoja oli keskimäärin 149 000 kuukaudessa. Samalla ajanjaksolla työttömiä työnhakijoita oli keskimäärin 356 000 kuukaudessa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Suhdanne | Poliitikot ja etujärjestöt kauhistelevat Suomea riivaavaa työvoimapulaa, mutta tutkijoiden mukaan sellaista ei välttämättä edes ole

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen talous elpyy tukevasti viime vuoden taantumasta ja avoimien työpaikkojen määrä on kasvanut. Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan tammi-heinäkuussa avoimia työpaikkoja oli keskimäärin 149 000 kuukaudessa. Samalla ajanjaksolla työttömiä työnhakijoita oli keskimäärin 356 000 kuukaudessa.

# data[].attributes.body
- Kauppakamareiden jäsenyrityksille suunnatun kyselyn mukaan lähes 75 prosenttia yrityksistä kokee pulaa tai paljon pulaa osaavasta työvoimasta. Tämä on huomattavaa, koska isossa kuvassa talouskasvu sakkaa, jos korjaavia toimenpiteitä ei tehdä nopeasti.

- Pula osaajista kasvaa tulevaisuudessa, koska vastaajista 64,5 prosenttia ilmoitti, että rekrytointitarve kasvaa seuraavan kuuden kuukauden aikana ja pitemmällä aikajänteellä (n. 2–3 vuotta), on vastaava luku 76,3 prosenttia.

- Osaavan työvoiman tarve kohdistuu erityisesti: kauppa, hallinto ja oikeustieteet, tietojenkäsittely ja tietoliikenne, tekniikan alat sekä palvelualat.

- Keskeisimmät rekrytointihaasteet johtuvat: avoimiin tehtäviin ei ole hakijoita, hakijoiden vähäinen työkokemus, tai soveltumaton koulutus on ongelma. Tämä johtaa niin sanottuun kohtaanto-ongelmaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Keskuskauppakamarin johtava asiantuntija Mikko Valtonen. Kuva Liisa Takala

Kauppakamareiden jäsenyrityksille suunnatun kyselyn mukaan lähes 75 prosenttia yrityksistä kokee pulaa tai paljon pulaa osaavasta työvoimasta. Jopa 68 prosenttia yrityksestä arvioi, että pula osaavasta työvoimasta on rajoittanut yritysten kasvua ja liiketoimintaa. Talouskasvu sakkaa, jos korjaavia toimenpiteitä ei tehdä vauhdilla, sanoo Keskuskauppakamarin johtava asiantuntija Mikko Valtonen. Kyselyyn vastasi lähes 1300 kauppakamarien jäsenyritystä useilta eri toimialoilta ympäri Suomen.
Vain 2,3 prosenttia vastaajista ilmoitti, että osaavasta työvoimasta on ylitarjontaa tai paljon ylitarjontaa. Tilanne on heikentynyt merkittävästi vuoden takaisesta, jolloin noin 50 prosenttia ilmoitti kärsivänsä osaavan työvoiman pulasta.

"Kyselyn tulokset puhuvat karua kieltä ja tilanne osaavan työvoiman saatavuuden osalta näyttää erittäin heikolta. Vuodessa on menty iso harppaus huonompaan suuntaan. Meillä on aito huoli siitä, että talouskasvu sakkaa, jos korjaavia toimenpiteitä ei tehdä vauhdilla", sanoo Valtonen.

Yrityksistä jopa 68 prosenttia arvioi, että pula osaavasta työvoimasta on rajoittanut kasvua ja liiketoimintaa. Vain 16 prosenttia yrityksistä kokee, että osaajapula ei ole vaikuttanut niiden kasvuun.

Pula osaajista vain kasvaa tulevaisuudessa. Vastaajista 64,5 prosenttia ilmoitti, että rekrytointitarve kasvaa tai kasvaa merkittävästi seuraavan kuuden kuukauden aikana. Kun tilannetta katsotaan 2-3 vuoden aikajänteellä, on vastaava luku 76,3 prosenttia.

"Kyseessä ei siis ole vain hetkellinen ongelma vaan tilanne tulee pahenemaan vuosi vuodelta ellei mitään tehdä", Valtonen sanoo.

Osaavan työvoiman tarve kohdistuu erityisesti muutamalle alalle: kauppa, hallinto ja oikeustieteet, tietojenkäsittely ja tietoliikenne, tekniikan alat sekä palvelualat.

"Lisäksi tiedämme, että terveys- ja hyvinvointialat kärsivät kovasta työvoimapulasta. Kauppakamareiden jäsenrakenteen takia tämä ala on aliedustettuina vastaajajoukossa, eikä nouse esiin tässä kyselyssä", Valtonen selventää.

Keskeisimmät rekrytointihaasteet johtuvat yritysten mukaan siitä, että avoimiin tehtäviin ei vain yksinkertaisesti ole hakijoita. Myös hakijoiden vähäinen työkokemus, tai soveltumaton koulutus on ongelma ja tämä johtaa niin sanottuun kohtaanto-ongelmaan. Myös kannustinloukut eli se, ettei työtä kannata ottaa vastaan, koska palkasta verojen jälkeen käteen jäävä osuus ei ole kovin paljon suurempi kuin tuet, oli yhtenä esteenä työvoiman saatavuudelle.

Ratkaisuksi panostuksia koulutukseen, oppilaitosyhteistyöhön ja kannustinloukkujen purkamiseen

Tärkeimpinä keinoina osaavan työvoiman turvaamiseksi yritykset nostivat koulutuksen sisältöjen kehittämisen vastaamaan paremmin työelämän tarpeita, yritysten ja oppilaitosten yhteistyön tiivistämisen sekä työn vastaanottamisen kannustinloukkujen purkamisen. Lisäksi mainintoja saivat työvoiman liikkuvuuden edistäminen sekä koulutusmäärien lisääminen tutkintokoulutuksessa, muunto- ja täydennyskoulutuksessa ja oppisopimuskoulutuksessa. Myös työhön ja opiskeluun perustuvan maahanmuuton lisääminen ja maahanmuuttajien työllistämiseen tähtäävät toimet nousivat vastauksissa vahvasti esille.

"Osaajapula pitää ottaa tosissaan eikä ongelmaa saa vähätellä. Yhteistyössä poliittisten päättäjien ja elinkeinoelämän kanssa on haettava ratkaisuja, joilla turvataan osaavan työvoiman saatavuus. Yritysten näkemyksiä keskeisistä ratkaisuista on kuunneltava. Keskuskauppakamari on esittänyt oman 16 kohdan toimenpidelistansa", sanoo Valtonen.

Kauppakamarien kysely tehtiin 23.-25.8.2021. Kyselyyn vastasi 1297 kauppakamarien jäsenyritystä. Vastauksia kertyi kaikilta toimialoilta ympäri Suomen sekä kaiken kokoisista yrityksistä. Suurin osa yrityksistä on työnantajayrityksiä, yksinyrittäjiä oli 2,9 % vastanneista.
Liitteet: Kauppakamareiden osaajapulakysely - taustatiedot ja tulokset Nopeita toimia työvoiman tarjonnan ja työllisyyden kasvattamiseksi

Mikko Valtonen

mikko.valtonen@chamber.fi

+358 40 867 8250

# data[].attributes.attachment_link.title
Kauppakamarikysely: Lähes 75 prosenttia yrityksistä kärsii työvoimapulasta - Rajoittaa merkittävästi yritysten kasvua ja liiketoimintaa - Keskuskauppakamari

# data[].attributes.attachment_link.description
Kauppakamareiden jäsenyrityksille suunnatun kyselyn mukaan lähes 75 prosenttia yrityksistä kokee pulaa tai paljon pulaa osaavasta työvoimasta. Jopa 68 prosenttia yrityksestä arvioi, että pula osaavasta työvoimasta on rajoittanut yritysten kasvua ja liiketoimintaa. Talouskasvu sakkaa, jos korjaavia toimenpiteitä ei tehdä vauhdilla, sanoo Keskuskauppakamarin johtava asiantuntija Mikko Valtonen. Kyselyyn vastasi lähes 1300 kauppakamarien jäsenyritystä useilta eri toimialoilta ympäri Suomen.

# data[].attributes.headline
Palvelualoilla on työ­voima­pula ja Suomessa yli 400 000 työtöntä 

# data[].attributes.subject
Palvelualoilla on työ­voima­pula ja Suomessa yli 400 000 työtöntä 

# data[].attributes.body
HS:n artikkelia varten haastateltu kolmea rekrytoijaa.
Yhteenvetoa:

- 2-3 vuoden ammattitutkinto ei riitä ratkaisemaan tämän hetkistä akuuttia työvoimatarvetta esim. ravintola- ja rakennusalalla.

- Esim. ennen koronaa oli pulaa ammattitaitoisesta ravintola-alan työvoimasta esim. kokeista ja tarjoilijoista. Nyt on pulaa kaikista muistakin, jotka eivät vaadi tutkintoa.

- Tarvitaan jotakin joustavampaa mallia kuin nykyinen tutkintomalli.

- Maahanmuuttajilla on haasteita pärjätä kouluissa, koska kielivaatimukset ovat liiaan korkealla. Työelämässä pärjää englannilla mutta ei kouluissa. Kaikki maahanmuuttajat eivät osaa myöskään englantia, joten tilanne on tuolloin hankalampi.

- Työelämän ja oppilaitosten välillä on ns. kohtaanto-ongelma: "yritykset ja muut työnantajat löytäisivät tarvitsemaansa työvoimaa ja työnhakijoille saataisiin niitä taitoja, joita työnantajat tarvitsevat."

- Työnantajat ovat nykyään myös valmiimpia joustamaan niin, että osatyökykyinenkin suoriutuisi työtehtävistä.

- Toimipaikoilta kysyttiin työ- ja elinkeinoministeriön tutkimuksessa, mitä syitä heidän mielestään oli siihen, että työntekijöitä oli vaikea saada. Seuraava olivat kaksi suurinta syytä: hakijan osaaminen (koulutus, kokemus ym.) sekä työpaikkaan liittyvät syyt (palkka, sijainti, työajat).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Palvelualoilla on niin kova työvoimapula, että ravintolat sulkevat sen vuoksi oviaan. HS kysyi kolmelta rekrytointialan ammattilaiselta, miten työ löytäisi tekijänsä ja työtön töitä.

"Se, että suoritetaan 2-3 vuoden ammattitutkinto, ei vaan tähän hetkeen auta."

Henkilöstöpalveluyritys Staffpointin kehityspäällikkö Mira Elo kääntelee nyt kiviä ja kantoja löytääkseen ravintola-alalle työntekijöitä.

"Ennen koronaa pulaa oli lähinnä ammattitaitoisista kokeista ja tarjoilijoista. Nyt pulaa on kaikista, myös astiahuoltajista ja saliapulaisista eli tehtävistä, jotka eivät vaadi tutkintoa."

# data[].attributes.attachment_link.title
Työllisyys | Palvelualoilla on työvoimapula ja Suomessa yli 400 000 työtöntä - Kolme työnvälityksen ammattilaista kertoo, miten yhtälö ratkeaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Palvelualoilla on niin kova työvoimapula, että ravintolat sulkevat sen vuoksi oviaan. HS kysyi kolmelta rekrytointialan ammattilaiselta, miten työ löytäisi tekijänsä ja työtön töitä. "Se, että suoritetaan 2-3 vuoden ammattitutkinto, ei vaan tähän hetkeen auta." Henkilöstöpalveluyritys Staffpointin kehityspäällikkö Mira Elo kääntelee nyt kiviä ja kantoja löytääkseen ravintola-alalle työntekijöitä.

# data[].attributes.headline
KL: Tutkimuksen mukaan osaajapula korkeimmillaan 15 vuoteen - useita ratkaisukeinoja

# data[].attributes.subject
KL: Tutkimuksen mukaan osaajapula korkeimmillaan 15 vuoteen - useita ratkaisukeinoja

# data[].attributes.body
MapowerGroupin vuosittaiseen Talent Shortage -tutkimukseen osallistui 42 000 yritystä, EMEA-alueelta 25 000 yritystä.

Yhteenvetoa:

- Vakavin osaajapula on yli 250 henkilöä työllistävissä suuryrityksissä (74 %).

- Haastavin osaajapula on logistiikan, teollisuuden ja tuotannon, tietotekniikan, myynnin ja markkinoinnin sekä hallinto- ja tukipalveluiden toimialoilla.

- Tulosten mukaan esille nousivat myös työnantajien ja työntekijöiden osittain vastakkaiset arvostukset:
○ Työntekijöillä suurin huoli liittyy omaan terveyteen ja toiseksi eniten pelätään, että työelämä palaa entiselleen
○ Työnantajista valtaosa eli 69 prosenttia taas odottaa, että henkilöstö palaa kokoaikaisesti työpaikalle.

-  Osaajapula kärjistynyt viimeisen 10 vuoden aikana: 34 % (v. 2011) -> 69 % (v. 2021)

-  Osaajapula tarkoittaa töiden ja osaavien tekijöiden kohtaantoa vaikka työvoimaa olisikin tarjolla.

- Keinoja tilanteen ratkaisemiseksi:
1) Yritysten on opittava tarkastelemaan tilannetta työntekijän näkökulmasta ja ymmärrettävä, mitä työuransa eri vaiheissa olevat työntekijät oikeasti haluavat”,
2) Yritysten on kannettava enemmän vastuuta henkilöstönsä kehittämisestä.
3) Yritysten tulee ottaa koko työvoiman potentiaalista kiinni vastavalmistuneista kokeneisiin konkareihin.

Kariolan mukaan organisaatioiden on panostettava mm. osaamisen kehittämiseen sekä joustavuuden ja tasapainon huomioimiseen. Myös työterveys- ja turvallisuusajattelulla, joka kattaa fyysisen ja henkisen hyvinvoinnin, on hänen mukaansa tärkeä rooli.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Osaajapula on globaalisti korkeimmillaan 15 vuoteen, selviää yhdysvaltalaisen henkilöstövuokrausyritys ManpowerGroupin teettämästä tutkimuksesta.

Lähes 70 prosenttia tutkimukseen vastanneista työnantajista kertoi vaikeuksistaan löytää tarvittavaa osaamista. Tutkimukseen osallistui 42 000 työnantajaa. Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan (EMEA) alueella vastaajia oli 25 000.

Vakavin osaajapula on suuryrityksissä. Osaajapulasta kärsivistä yrityksistä 74 prosenttia on yli 250 henkilöä työllistäviä suuryrityksiä.

Eniten osaavaa työvoimaa tarvitaan logistiikan, teollisuuden ja tuotannon, tietotekniikan, myynnin ja markkinoinnin sekä hallinto- ja tukipalveluiden aloille.

Tutkimuksen mukaan tarve pehmeille taidoille, kuten resilienssille ja yhteistyökyvylle, on pandemian aikana kasvanut edelleen.

Fakta

Näin tutkimus tehtiin

MapowerGroupin vuosittaiseen Talent Shortage-tutkimukseen osallistui 42 000 työnantajaa. Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan (EMEA) alueella vastaajia oli 25 000.

Tutkimuksessa työnantajia pyydetään arvioimaan haasteita täyttää avoinna olevia tehtäviä, vaikeimmin täytettäviä tehtäväkokonaisuuksia sekä puutteita hakijoiden osaamisessa.

Lisäksi tutkimus kartoittaa työnantajat, jotka ilmoittavat vaikeuksistaan täyttää avoinna olevia tehtäviä sekä millaiset tehtäväkokonaisuudet ovat vaikeimmin täytettäviä ja millaisia puutteita hakijoiden osaamisesta löytyy.

Tutkimus antaa myös tietoa työnantajien näkemyksistä siitä, miten tiettyjen alojen osaajapulaan vastataan.

Työntekijät eivät halua entiseen, työnantajat odottavat paluuta lähitöihin

Vuosittaisessa tutkimuksessa esille nousivat myös työnantajien ja työntekijöiden osittain vastakkaiset arvostukset, tuloksista selviää.

Työntekijöillä suurin huoli liittyy omaan terveyteen. Seuraavaksi eniten pelätään, että työelämä palaa entiselleen eli työpaikoille joudutaan palaamaan eikä saavutettua joustavuutta pystytä säilyttämään.

Työntekijöistä 43 prosenttia uskoo, että perinteinen työviikko on tullut tiensä päähän. Työnantajista valtaosa eli 69 prosenttia taas odottaa, että henkilöstö palaa kokoaikaisesti työpaikalle.

Työnantajat tarjoavat tutkimuksen mukaan kuitenkin enemmän joustomahdollisuuksia, kuten joustavia työaikoja, etä- ja lähityön yhdistelmää, työn jakamista tai useita paikkavaihtoehtoja työn tekemiselle.

Suurin osa työntekijöistä pitää tärkeimpänä työpaikkansa säilymistä. Samaan aikaan 80 prosenttia haluaa parempaa työ- ja yksityiselämänsä tasapainoa.

"Yritysten tulee ottaa koko työvoiman potentiaalista"

Osaajapula ei välttämättä tarkoita työvoimapulaa. Markkinoilla voi olla tarjontaa työvoimasta, mutta osaajapula tarkoittaa töiden ja osaavien tekijöiden kohtaantoa.

"Yritysten on opittava tarkastelemaan tilannetta työntekijän näkökulmasta ja ymmärrettävä, mitä työuransa eri vaiheissa olevat työntekijät oikeasti haluavat", sanoo ManpowerGroup Suomen toimitusjohtaja Matti Kariola.

"Toiseksi yritysten on kannettava entistä enemmän vastuuta henkilöstönsä kehittämisestä. Kolmanneksi yritysten tulee ottaa koko työvoiman potentiaalista kiinni vastavalmistuneista kokeneisiin konkareihin."

Käytännössä organisaatioiden on Kariolan mukaan panostettava muun muassa osaamisen kehittämiseen sekä joustavuuden ja tasapainon huomioimiseen. Myös työterveys- ja turvallisuusajattelulla, joka kattaa fyysisen ja henkisen hyvinvoinnin, on hänen mukaansa tärkeä rooli.

# data[].attributes.attachment_link.title
Globaali osaajapula on korkeimmillaan 15 vuoteen, vakavin tilanne suuryrityksissä - "Yritysten on opittava tarkastelemaan tilannetta työntekijän näkökulmasta"

# data[].attributes.attachment_link.description
Osaajapula on globaalisti korkeimmillaan 15 vuoteen, selviää yhdysvaltalaisen henkilöstövuokrausyritys ManpowerGroupin teettämästä tutkimuksesta. Lähes 70 prosenttia tutkimukseen vastanneista työnantajista kertoi vaikeuksistaan löytää tarvittavaa osaamista. Tutkimukseen osallistui 42 000 työnantajaa. Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan (EMEA) alueella vastaajia oli 25 000. Vakavin osaajapula on suuryrityksissä. Osaajapulasta kärsivistä yrityksistä 74 prosenttia on yli 250 henkilöä työllistäviä suuryrityksiä.

# data[].attributes.headline
Ekonomistit Ylelle: Ilmastonmuutoksesta on tulossa sokki taloudelle - lista muutoksista

# data[].attributes.subject
Ekonomistit Ylelle: Ilmastonmuutoksesta on tulossa sokki taloudelle - lista muutoksista

# data[].attributes.body
Ekonomistien mielestä  poliittisten päättäjien kannattaisi arvioida ilmastonmuutoksesta aiheutuvat muutostarpeet kiireen vilkkaa. Artikkelissa käsitelty laajasti ilmastonmuutoksesta aiheutuvia pitkän aikavälin muutoksia:

1. Raaka-aineista pulaa
2. Taloussokkeja edessä
3. Hinnat voivat nousta
4. Alueiden kehitys erkaantuu
5. Verotulot jaetaan uudella tavalla
6. Tuottavuus kärsii
7. Iskuja valtioiden talouteen
8. Talouden mittaristo uusiksi
9. Suomen metsätalous muuttuu
10. Tulevaisuus on sumuisempi
11. Lopulta hyvinvointi lisääntyy

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Poliittisten päättäjien kannattaisi ekonomistien mielestä arvioida ilmastonmuutoksesta aiheutuvat muutostarpeet kiireen vilkkaa. Sään ääri-ilmiöt tekevät talouden ennustamisesta entistä vaikeampaa. Edessä on iso rakennemuutos, ennakoi 14 talouden asiantuntijaa Ylen kyselyssä.

Ekonomistien mukaan taloudellinen epävarmuus lisääntyy ilmastonmuutoksessa ja luvassa voi olla taloussokkeja. Hanasaaren voimalaitos Helsingissä toukokuussa 2021. Kuva: Silja Viitala / Yle

Miten ilmastonmuutos vaikuttaa talouteen ja talousennustuksiin? Lähivuosina ei vielä kovin paljoa, mutta pidemmällä aikavälillä rajustikin.

Näin voi tiivistää 14 ekonomistin arviot Ylen kyselyssä. Heidän mielestään on selvää, että usean vuoden päähän ulottuvat talousennusteet vaikeutuvat huomattavasti ilmastonmuutoksessa.

Tähän asti on ajateltu, että siirtymä kohti ympäristön paremmin huomioivaa talousjärjestelmää on sulava ja kitkaton. Nyt on alkanut näyttää mahdolliselta myös äkillinen jytky, jossa jonkin luonnonkatastrofin seurauksena joudutaan tekemään pikaisia päätöksiä.

Kokosimme ekonomistien sähköpostivastauksista ja haastatteluista 11 kohdan listan siitä, mitä taloudessa voi olla luvassa.

1. Raaka-aineista pulaa

Ilmastotieteilijät ennustavat maapallon lämpenemisen lisäävän sateita talvikuukausina ja kuivuutta kesäisin. Sekä myrskyjen aiheuttamia metsätuhoja että tuhohyönteisiä esiintyy Suomessakin tulevaisuudessa todennäköisesti nykyistä enemmän Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATT:n mukaan.

Kuivuus lisää esimerkiksi metsäpalojen mahdollisuutta.

- Nämä ilmiöt voivat vaikuttaa myös vientiteollisuuden keskeisen raaka-aineen saatavuuteen ja hintoihin, VATT:n johtava tutkija Marita Laukkanen arvioi.

Työ- ja elinkeinoministeriön alivaltiosihteeri Elina Pylkkänen nostaa esiin saman riskin: raaka-aineita on saatavilla vähemmän ilmastonmuutoksen aiheuttamissa satovahingoissa.

- Tulvat ja kuivuus, jotka ovat ilmastonmuutoksen konkreettisia ilmentymiä, tuottavat yllättäviä vaikutuksia talouteen raaka-aineiden ja siten hintojen kautta, Pylkkänen sanoo.

Kun kotimainen tuotanto vähenee, myös vienti supistuu. Raaka-aineita on pakko tuoda ulkomailta. Se heikentää Suomen kauppatasetta eli ulkomaankaupan tasapainoa.

Pitkillä kuivuusjaksoilla esimerkiksi sähköä saadaan vesivoimasta vähemmän kuin normaalisti. Silloin voidaan joutua turvautumaan tuontisähköön.

OP:n pääekonomisti Reijo Heiskasen mukaan sään ääri-ilmiöillä voi olla talouskasvuun merkittävia vaikutuksia myös lyhyellä aikavälillä, jos ne heiluttavat raaka-aineiden hintoja.

2. Taloussokkeja edessä

Kun hiilidioksidipäästöt ovat aiemmin olleet ilmaisia, nykyisin ilmakehän saastuttamisesta peritään korvausta. Yhä useampi ala liitetään jatkossa päästökauppaan, jolloin yritykset joutuvat ostamaan päästöoikeuksia.

Tässä "tuotantosokissa" osa teknologiasta ja tuotantolaitoksista muuttuu kannattamattomiksi. Jotkut koneet ja laitteet menettävät täysin arvonsa.

Osa pääomakannasta pitää hävittää ja korvata ympäristöystävällisemmällä vaihtoehdolla. Työntekijöiltä vaaditaan kouluttautumista uuden teknologian käyttäjiksi tai kokonaan uusiin ammatteihin.

- Vihreän siirtymän mittaluokka on niin suuri, että sillä on merkittäviä taloudellisia vaikutuksia. Talouskasvun painopiste siirtyy enemmän investointeihin, kun korvaavia tuotantolaitoksia ja teknologioita otetaan käyttöön, Helsingin kaupungin pääekonomisti Mikko Kiesiläinen kuvailee.

Soste ry:n eli sosiaali- ja terveysalan järjestöjen pääekonomisti Jussi Ahokas uskoo, että tulossa on "valtava tarjontapuolen sokki".

- Se on sellainen rakennemuutossokki, jossa meidän täytyy uusia olemisen tapa maapallolla. Se, mitä olemme aiemmin tuottaneet, pitää ajatella uusiksi, Ahokas sanoo.

3. Hinnat voivat nousta

EU:n päästöoikeuksien hinta on jo noussut jyrkästi viime vuodesta lähtien. Jos päästöjen hinta maailmanmarkkinoilla moninkertaistuu, seurauksena voi olla jopa vuonna 1973 alkaneen öljykriisin kaltainen hintasokki maailmantaloudelle, ekonomisti Jean Pisany-Ferry kirjoittaa tuoreessa analyysissään (siirryt toiseen palveluun) .

- Jos muutoksia ei aleta tehdä ajoissa, voi tulla sokkeja, joissa joko ympäristön ääri-ilmiöt kasvavat niin suuriksi, että on pakko tehdä nopeasti jotain, tai sitten poliittisilla päätöksillä joudutaan hirveässä kiireessä tekemään päästövähennyksiä, EVA:n pääekonomisti Sanna Kurronen sanoo.

Kun ilmastonmuutos samalla pakottaa yrityksiä investoimaan uuteen teknologiaan, ne siirtävät laskua hintoihin. Kuluttajahinnat voivat ainakin alkuun kallistua. Inflaation kiihtyessä keskuspankeille tulee painetta nostaa korkoja.

- Lyhyellä aikavälillä voivat nousta sellaisten asioiden hinnat, mistä on tottunut maksamaan vain vähän, Jussi Ahokas sanoo.

Elintarvikkeista esimerkiksi kahvin, viinin ja joidenkin hedelmien hinta onkin noussut Euroopassa tänä kesänä, kun kuivuus, halla ja toisaalta home ovat tuhonneet satoa poikkeuksellisissa säissä.

Päästökaupan laajentuminen tieliikenteeseen taas korottaa autoilun hintaa.

- Siirtymä uudenlaisiin energiamuotoihin aiheuttaa pulaa, ja samaan aikaan osan tuotteista hinnat laskevat rajusti, kun siellä on ylitarjontaa, Nordean pääekonomisti Tuuli Koivu arvioi.

4. Alueiden kehitys erkaantuu

Kun hiilipäästöjen hinta nousee, se voi vaikuttaa joidenkin alojen tuotannon mahdollisuuksiin ja kannattavuuteen jyrkästikin, Helsingin yliopiston työelämäprofessori Vesa Vihriälä arvioi.

- Rajoitusten kohteina olevat toiminnot ja teknologiat kärsivät, ja niiden korvikkeet ja korvikkeiden kehitystyö hyötyvät.

Vihriälän mukaan tällä on merkitystä ennen kaikkea alueiden talouskehitykselle, koska toimialarakenteet poikkeavat toisistaan eri puolilla Suomea.

- Koko kansantalouden tasolla vaikutukset ovat pienemmät, koska eri toimialojen reaktiot kumoavat toisiaan, Vihriälä sanoo.

5. Verotulot jaetaan uudella tavalla

Ilmastonmuutos vaikuttaa myös verotukseen ja siihen, miten yhteistä pottia jaetaan.

- Jo nyt on suunnitteilla hiiliveroja ja hiilitulleja. Hiiliperusteiset verot nousevat ja toisella puolella vähähiilisiä investointeja tuetaan, Sosten Jussi Ahokas sanoo.

Kasvihuonepäästöistä kerättävät haittamaksut iskevät joihinkin väestöryhmiin pahemmin kuin toisiin.

- Esimerkiksi öljylämmityksestä pitää maksaa enemmän haja-asutusalueilla, ja sen takia verotuloja on syytäkin jakaa uudella tavalla tulonsiirtoina tietyille ihmisille, EVA:n Sanna Kurronen pohtii.

Valtion tulonsaanti vaikeutuu, kun se ei enää saa polttoaineveron tuottoja.

- Se on ollut tärkeä tulonlähde valtiolle, joten kyllä se varmaan jotenkin pitää korvata, Nordean Tuuli Koivu sanoo.

6. Tuottavuus kärsii

Sään ääri-ilmiöt kuten tulvat tai lumimyrskyt voivat konkreettisesti estää työntekijöitä pääsemästä työpaikoilleen. Helleaallot vaikuttavat myös työntekijöiden jaksamiseen.

YK:n mukaan ilmastonmuutoksen vaikutukset työpaikoilla voivat johtaa valtaviin tuottavuuden menetyksiin (siirryt toiseen palveluun) jo tällä vuosikymmenellä.

- Työn tuottavuus voi heikentyä ilmastonmuutoksen myötä esimerkiksi kuumuuden ja lisääntyneen sairastavuuden vuoksi. Toisaalta paljon riippuu myös siitä, millaisia sopeutumistoimia tehdään, VATT:n Marita Laukkanen sanoo.

7. Iskuja valtioiden talouteen

Suomen talous kärsii mallinnusten mukaan ilmastonmuutoksesta vähemmän kuin maailman maat keskimäärin. Tuotteiden tarjontaketjut ovat kuitenkin maailmanlaajuisia, jolloin yhden maan ongelmista tulee kaikkien maiden ongelma, huomauttavat Etlan Markku Lehmus, SAK:n Anni Marttinen ja VATT:n Marita Laukkanen. Kuva: Antti Haanpää / Yle, SAK, Kristofer Andersson / Yle

Jo päätetyillä ilmastotoimilla maailmanlaajuinen talouskasvu saattaa heikentyä (siirryt toiseen palveluun) . Ilman mitään toimenpiteitä kurssin kääntämiseksi lasku voi nousta moninkertaiseksi.

Suurimmassa vaarassa ovat useiden ilmastotyyppien maat kuten Kiina, Venäjä tai Afrikan manner. Etelässä talousriski on suurempi kuin pohjoisessa.

Tuoreen tutkimuksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) ilmastonmuutos voi heikentää etenkin sellaisten sääilmiöille herkkien valtioiden rahoitusasemaa, jotka eivät ole valmistautuneet lämpenemisen seurauksiin.

- Pidemmän aikavälin ennusteissa ilmastonmuutos näkyy erityisesti monissa nousevissa talouksissa, joissa vaikkapa maatalouden tuotanto-olosuhteet heikentyvät, Nordean Tuuli Koivu sanoo.

Moni Ylen haastattelema ekonomisti neuvoo Suomenkin päättäjiä kartoittamaan oman maan haavoittuvuudet.

Sveitsiläisen Swiss Re -jälleenvakuutusyhtiön mukaan (siirryt toiseen palveluun) Suomi kuuluu talouksiin, jotka selviävät ilmastokriisistä muita kuivemmin jaloin. Se ei kuitenkaan tarkoita Suomen olevan suojassa ilmastoriskeiltä, SAK:n ekonomisti Anni Marttinen korostaa.

Ilmastoriskejä liittyy niin kansainväliseen kauppaan, tuotantoketjuihin kuin maailman muuttoliikkeisiinkin eli ilmastopakolaisuuden yleistymiseen.

- Ilmastotoimilla voimme vaikuttaa omaan ja muun maailman kykyyn vähentää ilmastoriskejä. Jos ilmaston lämpenemistä ei pysäytetä, maailman talousjättien ilmastoriskit näkyvät myös Suomessa, Marttinen ennakoi.

8. Talouden mittaristo uusiksi

EVA:n Sanna Kurrosen mukaan taloustieteessä haetaan jo (siirryt toiseen palveluun) uusia tapoja huomioida biodiversiteetti ja talouden luontovaikutukset kansantalouden tilinpidossa.

Luonnon monimuotoisuuden ja ilmaston tila on syytä ajatella luontovarallisuutena, jonka kuluminen pitäisi Kurrosen mielestä ottaa huomioon.

- Ilmastopäästöille mittareita on jo, mutta luontokadon osalta mittaristo on vielä pahasti vajavainen, hän sanoo.

Ongelman "mittaluokka, monimutkaisuus ja aikajänne" ovat sellaisia, että Kuntarahoituksen pääekonomisti Timo Vesalan mielestä ne vaikuttavat talouden skenaarioihin useiden vuosien ja vuosikymmenten perspektiivillä.

- Talouden suhdanne-ennusteissa aikahorisontti on nyt tähän [ilmastonmuutokseen] suhteutettuna kovin lyhyt, yleensä pari kolme vuotta, Vesala sanoo.

9. Suomen metsätalous muuttuu

Muiden raaka-aineiden ohella ilmastonmuutos voi tuoda häiriöitä puumarkkinoille. Suomen metsäsektori on toistaiseksi välttynyt pahoilta tuhoilta, jotka ovat koetelleet monia muita maita.

- Pitkät hellejaksot nostavat niiden todennäköisyyttä, joten alalla luonnollisesti mietitään varautumista, Metsäteollisuus ry:n pääekonomisti Maarit Lindström sanoo.

Ääri-ilmiöt ovat yllättäviä, ja siksi niiden ottaminen huomioon lyhyen aikavälin talousennusteissa on vaikeaa.

- Metsänomistajat käyttävät vakuutusturvaa aiempaa enemmän esimerkiksi myrsky- ja tuulituhojen, metsäpalojen ja eläintuhojen kattamiseksi, Lindström kertoo.

Ilmastonmuutos vaikuttaa talouden rakenteisiin myös niin, että puupohjaisten tuotteiden kysyntä kasvaa. Se kasvattaa suomalaisen metsäteollisuuden markkinoita maailmalla.

Suomalaiset metsänomistajat taas voivat hyötyä, jos täkäläisiä metsiä luokitellaan ilmastonmuutoksen edetessä arvokkaiksi hiilivarastoiksi. Silloin puiden jättäminen pystyyn voi olla kannattavampaa kuin niiden kaataminen.

10. Tulevaisuus on sumuisempi

Ilmastonmuutos pitää jatkossa ottaa nykyistä paremmin huomioon etenkin pitkän aikavälin talousennusteissa, arvioivat Kuntarahoituksen Timo Vesala, Helsingin kaupungin Mikko Kiesiläinen ja Akavan Pasi Sorjonen. Kuva: Silja Viitala / Yle, Jari Kovalainen / Yle

Ilmastonmuutos on pidemmän ajan ilmiö, joka on todella vaikea upottaa tyypillisiin talousennusteisiin, Akavan pääekonomisti Pasi Sorjonen arvioi. Se olisi kuitenkin tärkeää etenkin pitkissä ennusteissa.

- On selvää, että pitkän aikavälin ennusteissa ilmastonmuutos otetaan jatkossa huomioon, vaikka se luultavasti on hyvin vaikeaa, Sorjonen sanoo.

Samaa mieltä on STTK:n pääekonomisti Patrizio Lainà. Lyhyen aikavälin ennusteisiin ilmastonmuutos ei tätä nykyä juuri vaikuta.

Sään ääri-ilmiöiden aiheuttamat vahingot eivät näy bruttokansantuotteessa, ja niiden korjaaminen pikemminkin kasvattaa taloutta. Kun taloja vajoaa tulvassa mutaan, se on niiden omistajien varallisuustappio. Kun tilalle rakennetaan uusia taloja, se kasvattaa bruttokansantuotetta.

Pidemmän aikavälin ennusteisiin ilmastonmuutoksen sen sijaan pitäisi vaikuttaa hyvinkin paljon, Lainà arvioi.

- Useimmat pitkän aikavälin ennustemallit ovat vielä erittäin puutteellisia, eikä ilmastonmuutos tai sen ehkäiseminen näy käytännössä mitenkään esimerkiksi valtionvarainministeriön kestävyysvajetta koskevissa laskemissa. Tässä olisi erittäin paljon parannettavaa, Lainà arvostelee.

Nordean Tuuli Koivun mukaan ilmastonmuutos tulee toistaiseksi talousennusteisiin kiertoreittiä.

- Panostukset ilmastonmuutoksen torjuntaan vaikkapa EU:n elvytysrahaston kautta ovat mukana tuoreissa ennusteissamme, Koivu kertoo. Esimerkiksi tulvien aiheuttamat uudelleenrakennustarpeet Saksassa lisäävät hieman Suomen vientikysyntää.

Myös OP:n Reijo Heiskanen uskoo, että talouden ennustaminen kehittyy ilmastonmuutoksen edetessä.

- Pidemmällä aikavälillä joudumme pohtimaan ilmastonmuutoksen aiheuttamia riskejä, ja tekemään siihen liittyviä stressitestejä, ja pohtimaan eri skenaarioissa niin talouskasvuun positiivisesti kuin negatiivisestikin vaikuttavia tekijöitä, Heiskanen sanoo.

11. Lopulta hyvinvointi lisääntyy

Pitkällä aikavälillä hiilineutraaliuden saavuttaminen parantaa ihmisten hyvinvointia, kun ilmastonmuutoksen aiheuttamat pahimmat kielteiset vaikutukset saadaan torjutuiksi.

Panostukset ilmastonmuutoksen hillitsemiseen avaavat mahdollisuuksia, Kuntarahoituksen Timo Vesala sanoo.

Jotta ekologisesta kriisistä saadaan ote, tarvitaan tulevina vuosina talouden rakennemuutosta. Se edellyttää suuria investointeja ja roimasti uutta tutkimusta.

- Investoinnit vihreään siirtymään voivat kiihdyttää innovaatioita ja tuottavuutta, ja edesauttaa siten pääsemistä paitsi kestävämmälle myös korkeammalle pitkän aikavälin kasvu-uralle, Vesala sanoo.

Investoinnit ovat kapitalistisen rahatalouden moottori, kun ne luovat talouteen tuloja, Jussi Ahokas selittää.

- Investointisektorilta kysyntää leviää siten kulutustavara- ja palvelualoille, ja hyvän kehä taloudessa on valmis. Jos ekologinen jälleenrakennus lähtee käyntiin, voi olla, että kasvuennusteet muuttuvat pysyvästi korkeammiksi kuin mihin on viime vuosikymmeninä totuttu, Ahokas visioi.

Sanna Kurrosen mielestä Suomella on mahdollisuus teknologisen osaamisensa ansiosta olla tässä "globaalissa megatrendissä" mukana, ja saada siitä kokoaan suurempi osuus. Näin ilmastonmuutoksen torjunnasta voi tulla Suomelle myös kasvun lähde.
Lue lisää: Ilmaston lämpeneminen tuskin pysähtyy tavoiteltuun 1,5 asteeseen - kansainvälinen ilmastopaneeli luo hälyttävän kuvan uudella raportillaan Tulvat yleistyvät ja kuivia jaksoja tulee lisää Suomeenkin - "Kaikki on silti meidän käsissämme", asiantuntijat tiivistivät ilmastoraportin viestin Uusi raportti: Tiukat ilmastotavoitteet ja talouskasvu voidaan yhdistää - näillä toimilla se onnistuu, jos onnistuu

# data[].attributes.attachment_link.title
Ekonomistit Ylelle: Ilmastonmuutoksesta on tulossa sokki taloudelle, ja se voi vaikuttaa kaikkeen hinnoista veroihin - katso 11:n ison muutoksen lista

# data[].attributes.attachment_link.description
Poliittisten päättäjien kannattaisi ekonomistien mielestä arvioida ilmastonmuutoksesta aiheutuvat muutostarpeet kiireen vilkkaa. Sään ääri-ilmiöt tekevät talouden ennustamisesta entistä vaikeampaa. Edessä on iso rakennemuutos, ennakoi 14 talouden asiantuntijaa Ylen kyselyssä. Miten ilmastonmuutos vaikuttaa talouteen ja talousennustuksiin? Lähivuosina ei vielä kovin paljoa, mutta pidemmällä aikavälillä rajustikin. Näin voi tiivistää 14 ekonomistin arviot Ylen kyselyssä.

# data[].attributes.headline
USAn teknologiajätit päättivät etätöiden jatkumisesta ja muista suojaustoimista

# data[].attributes.subject
USAn teknologiajätit päättivät etätöiden jatkumisesta ja muista suojaustoimista

# data[].attributes.body
- Apple on päättänyt delta-variantin levitessä maailmanlaajuisesti siirtää toimistoissa työskentelemiseen paluuta ainakin vuoden 2022 alkuun
- Apple suunnittelee siirtyvänsä hybridimalliin, jossa toimistolla pitäisi olla kolme päivää viikossa. Muu olisi etätyöskentelyä.
- Applen suosittelee vahvasti työntekijöitä hankkimaan rokotuksen
- Facebook on myös viivästyttänyt toimistojen avaamista vuoden 2022 alkuun. Vaatii toimistolla työskenteleviltä rokotuksen ja suosittelee maskin käyttöä.
- Amazon odottaa työntekijöiden aloittavan lähityöskentelyn 3. tammikuuta 2022.
- Microsoftilla aiotaan vielä päästä toimistoon lokakuun 2021 alussa.
- Google vaatii kaikilta työntekijöiltään rokotteet, yhtiö aikoo sallia etätyön tekemisen lokakuun 2021 loppupuolelle asti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Apple on päättänyt delta-variantin levitessä maailmanlaajuisesti siirtää toimistoissa työskentelemiseen paluuta lokakuusta ainakin vuoden 2022 alkuun. Bloomberg raportoi Applen lähettäneen torstaina henkilökunnalleen uuden aikataulun, jossa etätyön loppuminen siirtyi syksystä 2022 tammikuuhun.

Työntekijöiden palatessa toimistoon Apple suunnittelee ottavansa käyttöön hybridimallin, jossa työntekijöiden läsnäoloa vaaditaan toimistolla maanantaisin, tiistaisin ja torstaisin. Yhtiö sallisi etätyöskentelyn keskiviikkoisin ja perjantaisin.

Applen johtoryhmään kuuluva Deirdre O'Brien suosittelee vahvasti työntekijöitä hankkimaan rokotuksen. Jatkuvasti muuttuvien olosuhteiden takia yhtiö aikoo ilmoittaa henkilökunnalleen toimistoon palaamisesta viimeistään kuukautta aikaisemmin.

Facebook viivästytti myös aiemmin tässä kuussa toimistojen avaamista vuoden 2022 alkuun asti samoista syistä kun Apple. Somejätti vaatii kuitenkin yhdysvaltalaisissa toimistoissa työskenteleviä hankkimaan rokotuksen. Yhtiö pyytää myös kaikkia työntekijöitä käyttämään maskia rokotustilanteesta huolimatta.

Amazon odottaa työntekijöiden aloittavan lähityöskentelyn 3. tammikuuta 2022. Microsoftilla aiotaan vielä päästä toimistoon lokakuun alussa. Google puolestaan vaatii kaikilta työntekijöiltään rokotteet, yhtiö aikoo sallia etätyön tekemisen lokakuun loppupuolelle asti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Deltavariantti rukkaa Applen toimistolle paluun aikatauluja - Näin teknologiajätit päättivät etätöiden jatkumisesta

# data[].attributes.attachment_link.description
Apple on päättänyt delta-variantin levitessä maailmanlaajuisesti siirtää toimistoissa työskentelemiseen paluuta lokakuusta ainakin vuoden 2022 alkuun. Bloomberg raportoi Applen lähettäneen torstaina henkilökunnalleen uuden aikataulun, jossa etätyön loppuminen siirtyi syksystä 2022 tammikuuhun. Työntekijöiden palatessa toimistoon Apple suunnittelee ottavansa käyttöön hybridimallin, jossa työntekijöiden läsnäoloa vaaditaan toimistolla maanantaisin, tiistaisin ja torstaisin. Yhtiö sallisi etätyöskentelyn keskiviikkoisin ja perjantaisin.

# data[].attributes.headline
SITRA: Suomen ilmastotoimien tiellä on lukuisia esteitä. Yritysten muuttuessa ammatit muuttuvat 

# data[].attributes.subject
SITRA: Suomen ilmastotoimien tiellä on lukuisia esteitä. Yritysten muuttuessa ammatit muuttuvat 

# data[].attributes.body
Suomella on SITRAn selvityksen mukaan hyvät edellytykset onnistua Pariisin sopimuksen mukaisessa ilmastotyössä. Onnistumisen tiellä on esteitä, jotka liittyvät:

1)  Epätarkkaan pitkän aikavälin näkymään ts.  visiot puuttuvat
--  Vuoden 2035 hiilineutraaliustavoitteen jälkeisestä ajasta on keskusteltu Suomessa toistaiseksi melko vähän. Tulossa on mm. hiilinegatiivisyys, vetytalous, ruokatottumusten muuttuminen kohti kala-, kasvis- ja keinolihapainotteista ravintoa jne.

2) Riittämättömiin taloudellisiin  kannustimiin:
--  Esim.  tehokkaita ilmastotoimia jarruttaa myös taloudellisten kannustimien riittämättömyys. Esimerkiksi hiilen sitominen ei ole houkuttelevaa.

3) Infrastruktuurin puutteisiin.
--  Esim. tarvitaan panostuksia kestävän liikkumisen mahdollistavaan ja resurssiviisaaseen yhdyskuntarakenteeseen, energiafiksuihin rakennuksiin sekä riittävään jakeluverkostoon liikenteen sähkölle ja uusille, kestäville polttoaineille.

4) Muuta
-- Artikkelissa on käsitelty myös muita esimerkkejä tarvittavista korjausliikkeistä.

Ilmastotoimien ratkaisujen kehittämistoimenpiteet vaikuttavat myös ammatteihin.  Yritysten ja organisaatioiden tavoitteiden, strategioiden tai liiketoimintamallien muuttuessa osa ammateista katoaa, muuttuu ja uusia syntyy.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kesän äärisäät ja kansainvälisen ilmastopaneelin IPCC:n tuore suurraportti muistuttivat, että järeillä ilmastotoimilla on kiire.

Pariisin ilmastosopimukseen kirjattu 1,5 asteen tavoite edellyttää Suomelta hiilineutraaliutta vuoteen 2035 mennessä ja pian sen jälkeen huomattavaa hiilinegatiivisuutta. Hiilinegatiivisuus tarkoittaa sitä, että Suomi sitoo enemmän hiilidioksidia ilmakehästä kuin päästää sinne.

Suomella on käytettävissä paljon erilaisia teknologioita ja keinoja vähentää päästöjä ja sitoa hiiltä. Ratkaisuja ei kuitenkaan oteta vielä riittävän nopeasti käyttöön lukuisten esteiden takia. Niiden ylittämiseksi tarvitaan iso korjausliike, jotta Suomen ilmastotoimet saadaan linjaan 1,5 asteen tavoitteen kanssa.

Näin toteaa torstaina 19.8. julkaistu Sitran selvitys Korjausliike - Suomi kohti 1,5 asteen tavoitteen mukaisia ilmastotoimia. Työ pohjautuu aiempaan kirjallisuuteen ja yli sataan asiantuntijahaastatteluun.

Näkymä kirkkaaksi

Selvityksen mukaan yksi esteistä liittyy osittain epäselvään pitkän aikavälin näkymään. Vuoden 2035 hiilineutraaliustavoitteen jälkeisestä ajasta on keskusteltu Suomessa toistaiseksi melko vähän.

Näkymä kirkastuisi esimerkiksi päästöbudjeteilla, vahvoilla päästö- ja nielutavoitteilla vuosille 2040 ja 2050 ja kaikki talouden sektorit kattavilla ilmastotiekartoilla. On myös tärkeää vaikuttaa siihen, että EU:n ilmastopolitiikka korjataan 1,5 asteen tavoitteen mukaiseksi.

"Päästöjä on vähennettävä kaikilla sektoreilla ja mukaan yhteistyöhön tarvitaan kaikki toimijat. Kun näkymä on selvä, siirtymästä voidaan tehdä ennakoitava, kustannustehokas ja oikeudenmukainen", painottaa selvitystyötä johtanut Sitran asiantuntija Mariko Landström.

Kannustimet kuntoon

Tehokkaita ilmastotoimia jarruttaa myös taloudellisten kannustimien riittämättömyys. Esimerkiksi hiilen sitominen ei ole houkuttelevaa. Liikkeelle voitaisiin lähteä pilotoimalla hiilikorvausta, jossa metsänomistajille maksetaan tukea hiilivaraston kasvattamisesta. Myös maatalouden hiilensidontaan pitäisi kehittää tuki.

Teollisuudessa tarvittaisiin puolestaan kannustimet ottaa talteen ja varastoida bioperäistä hiilidioksidia. Metsäteollisuudelle puusta peräisin olevan hiilidioksidin talteenotto sellutehtailla voisi tarjota tulevaisuudessa myös uutta liiketoimintaa.

Lisäksi tarvitaan kannustimia maatalouden päästövähennystoimille, fossiilisten raaka-aineiden korvaamiselle ja luonnonvarojen käytön vähentämiselle.

Luvitus sujuvaksi ja panostuksia infrastruktuuriin

Selvityksen mukaan osa ilmastotoimien pullonkauloista on hallinnollisia. Esimerkiksi maatuulivoiman rakentaminen etenee Suomessa jo ilman tukia, mutta pitkät kaavoitus- ja lupaprosessit hidastavat hankkeita. Lisäksi Puolustusvoimien tutkavalvonta rajoittaa rakentamista erityisesti itäisessä ja eteläisessä Suomessa.
Valtion tulisi etsiä tutkakysymykseen ratkaisu yhteistyössä tuulivoimatoimijoiden kanssa. Muiden tuulihankkeiden osalta hallinto-oikeuksien voimavaroja valitusten käsittelyyn tulisi lisätä, kaavoitusta joustavoittaa ja lupaprosessia sujuvoittaa.

Ilmastotoimia hidastaa myös se, että nykyinen infrastruktuuri ei tue ripeää siirtymää päästöttömyyteen. Tarvitaan panostuksia kestävän liikkumisen mahdollistavaan ja resurssiviisaaseen yhdyskuntarakenteeseen, energiafiksuihin rakennuksiin sekä riittävään jakeluverkostoon liikenteen sähkölle ja uusille, kestäville polttoaineille.

Selvitys huomauttaa myös, että ilmasto-osaamista tulisi lisätä kouluissa ja eri alojen täydennyskoulutuksen avulla. Lisäksi tarvittaisiin tuntuvia panostuksia tutkimukseen ja tuotekehitykseen.

"Ilmastokriisin hillitseminen on välttämätöntä suomalaisten hyvinvoinnin, talouden ja yhteiskunnan menestymisen kannalta. Nyt tarvitaan iso korjausliike kohti 1,5 asteen tavoitteen mukaisia toimia, jotta siirtymä voidaan tehdä hallitusti", sanoo Sitran johtaja Mari Pantsar.

Selvitys on ajankohtainen, sillä hallitus päivittää parhaillaan keskipitkän aikavälin ilmastopolitiikan suunnitelmaa, ilmasto- ja energiastrategiaa sekä ilmastolakia. Ilmastoasiat ovat esillä myös syyskuun alun budjettiriihessä.
Tervetuloa kuulemaan ja keskustelemaan raportin tuloksista julkistustilaisuuteen torstaina 19.8. klo 10.00-11.45. Ilmoittautuminen on auki tilaisuuden alkuun saakka. Lue lisää: Korjausliike - Suomi kohti 1,5 asteen tavoitteen mukaisia ilmastotoimia Kysymyksiä ja vastauksia Korjausliike-selvityksestä
Muita esimerkkejä tarvittavista korjausliikkeistä:
Sähkö ja kaukolämpö

Varmistetaan esimerkiksi verotuksen avulla, että polttoon perustumattomat ratkaisut ovat kannattavia lämmöntuotannossa suhteessa puupolttoaineisiin.

Seurataan tiiviisti energiajärjestelmän kehitystä. Kehitetään tarvittaessa kannusteita esimerkiksi joustavan sähköntuotannon lisäämiselle toimitusvarmuuden turvaamiseksi.

Teollisuus

Asetetaan tavoitteet luonnonvarojen tehokkaammalle käytölle, negatiivisille päästöille ja vedylle, laaditaan tiekartta ratkaisujen käyttöönotolle ja luodaan kannusteita kestävän kehityksen verouudistuksen sekä jakelu- ja sekoitevelvoitteiden avulla.

Nostetaan tutkimus-, kehitys- ja innovaatiopanoksia sekä pilottien ja demonstraatioiden rahoitusta. Luodaan vähäpäästöisille tuotteille edelläkävijämarkkinoita esimerkiksi julkisilla hankinnoilla, hiilen hintaan sidotuilla hinnoittelutuilla tai jakeluvelvoitteilla.

Rakennettu ympäristö

Otetaan käyttöön maankäytön muutokseen kohdistuva maksu ja vaatimus ekologisesta kompensaatiosta. Joustavoitetaan kaavoitusta, jotta rakennusten käyttötarkoitusta olisi nykyistä helpompi muuttaa.

Vaaditaan rakennuksilta lähtökohtaisesti sadan vuoden suunniteltua käyttöikää, kiristetään energiatehokkuusvaatimuksia sekä uudis- että korjausrakentamiselle ja sisällytetään vaatimuksiin myös valmius sähkön ja lämmön kulutusjoustoon.

Liikenne

Toteutetaan päästövähennyksiin tähtäävä liikenteen kokonaisvaltainen vero-, maksu- ja tukiuudistus.

Lisätään tukea uusien kestävien polttoaineiden kehitykseen, demonstrointiin ja markkinoille pääsyyn.

Asetetaan kiristyvä uusiutuvien polttoaineiden jakeluvelvoite lento- ja meriliikenteeseen.

Maatalous

Taataan kosteikkoviljelylle oikeus maataloustukiin ja poistetaan vähitellen maataloustuet turvemailta, joilla vedenpintaa ei pidetä korkealla. Kehitetään uusia kannustimia palkitsemaan päästövähennyksistä, kun pelto jätetään maatalouskäytön ulkopuolelle.

Asetetaan pellonraivaus turvemailla ympäristöluvan alaiseksi ja asetetaan maankäytön muutokselle maksu.

Lisätään panostuksia kierrätyslannoitevalmisteiden ja turvetta korvaavien kasvualustojen tuotekehitykseen ja kaupallistamiseen.

Metsien ja kosteikkojen käyttö

Asetetaan Kemera-tukien myöntämisen ehdoksi monimuotoisuutta tukevat metsänhoitovalinnat, kuten monipuolisen puulajisuhteen ylläpito. Uudistetaan Kemera-tukia niin, että ne kohtelevat jatkuvapeitteistä ja tasaikäistä metsänkasvatusmenetelmää tasapuolisesti.

Uudistetaan tuet ja sääntely ohjaamaan jatkuvapeitteiseen kasvatukseen suometsissä.

Tuetaan turvetuotantoalueiden ilmastoviisasta jälkikäsittelyä tai asetetaan sille velvoite. Tehdään päätös luopua turpeen käytöstä vaiheittain.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uusi selvitys: Suomen ilmastotoimien tiellä on lukuisia esteitä, tarvitaan iso korjausliike kohti 1,5 asteen tavoitetta - Sitra

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomella on hyvät edellytykset onnistua Pariisin sopimuksen mukaisessa ilmastotyössä, kertoo Sitran uusi selvitys Korjausliike - Suomi kohti 1,5 asteen tavoitteen mukaisia ilmastotoimia. Onnistumisen tiellä on kuitenkin paljon esteitä, jotka liittyvät muun muassa osin epätarkkaan pitkän aikavälin näkymään, riittämättömiin taloudellisiin kannustimiin ja infrastruktuurin puutteisiin.

# data[].attributes.headline
Työelämässä yleistyy tapa hankkia tuloja useasta eri lähteestä

# data[].attributes.subject
Työelämässä yleistyy tapa hankkia tuloja useasta eri lähteestä

# data[].attributes.body
Yhteenvetoa:

- Ansainnanyhdistäjät keräävät kuukausittaisen tulonsa useammasta lähteestä. He työskentelevät esimerkiksi koulussa tuntiopettajana ja yrittäjänä konsultin tehtävässä

– Aina on ollut ammatinvaihtajia ja uudelleen koulutusta hakevia ihmisiä, mutta nykyään työelämän siirtymiä on ehkä enemmän kuin koskaan.

- Työmarkkinaneuvos Teija Felt työ- ja elinkeinoministeriöstä toteaa:
"Työelämämuutos on paljon nopeampaa kuin osaamme kuvitellakaan. Tämä ohjaa meidän suunnitelmammekin siihen, että jatkuvasti on opiskeltava ja opittava uutta. Se ei silti aina tarkoita opiskelua oppilaitoksessa tai koulussa, vaan oppimista tapahtuu paljon työpaikoilla."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Työelämätutkija puhuu ansainnanyhdistämisestä: esimerkiksi tuntiopettaja tekee myös konsultin töitä.

Työelämässä yleistyy tapa koota tulot useasta eri lähteestä, arvioi työelämätutkija Anu Järvensivu. Hän nimittää tätä työtapaa ansainnanyhdistämiseksi.

Ansainnanyhdistäjät koostavat kuukausittaisen tulonsa useammasta kuin yhdestä lähteestä. He työskentelevät esimerkiksi koulussa tuntiopettajana ja yrittäjänä konsultin tehtävässä

- Tällöin on mahdollista olla uppoamatta organisaatioihin syvälle. Jos tykkää opettaa jotain ainetta, tuntiopettaja pystyy keskittymään siihen, eikä tarvitse sekaantua vaikkapa organisaatiomuutoksiin. Tätä nämä ihmiset korostavat, kertoo työntekijöiden uranvaihdoksiin perehtynyt tutkija.

- Ennustaisin, että työnteon muotona yrittäjyys, itsensä työllistäminen ja tulojen koonti monesta eri lähteestä ovat lisääntymässä.

Riskinä tulojen ja etuuksien heikentyminen

Heillä, jotka ovat lähteneet palkkatyöstä ja siirtyneet ansainnanyhdistäjiksi, on riskinä, että sosiaali-, työttömyys- ja eläketurva heikentyy tai jopa menetetään.

Tilanne on Järvensivun mukaan kahtalainen: toisaalta työllisten jatkuvaa oppimista halutaan tukea, toisaalta katkos työelämässä mielletään todella negatiiviseksi.

Työn ohessa opiskelevilla on kuitenkin jaksamisriski.

- Varsinkin, jos puhutaan nelikymppisistä naisista, heillä on usein vielä muutakin työn ja opintojen päälle, Järvensivu huomauttaa.

Moni ammatinvaihtaja on todennut Järvensivulle, että turvana tilanteessa ovat puolison tulot. Osalla on sijoitusvarallisuutta tai ainakin asuntolainat maksettuna - mikä voi olla lannistavaa kuultavaa sellaiselle, jolla toisen kukkaroa tai omia sijoitusvaroja ei ole käytössään.

Esimerkiksi media- tai taidealalla on Järvensivun mukaan sellaisia ihmisiä, jotka ovat aina tehneetkin töitä pienillä tuloilla.

Taloudellisista riskeistä huolimatta Järvensivun tekemissä haastatteluissa on noussut esille, että taloudellinen puoli häviää puntaroinnissa sille, että ammatinvaihtaja pääsee tekemään itselleen ja yhteiskunnalle merkityksellistä työtä, jossa on jouston mahdollisuus.

Opintoihin liittyviä etuuksia on määrä tarkastella osana meneillään olevaa sosiaaliturvauudistusta.

"Työelämän siirtymiä enemmän kuin koskaan"

- Aina on ollut ammatinvaihtajia ja uudelleen koulutusta hakevia ihmisiä, mutta tänä päivänä työelämän siirtymiä on ehkä enemmän kuin koskaan. Työelämässä tapahtuu paljon muutoksia, ja ennakoimattomuus vaikeuttaa omaa urasuunnittelua. Toisaalta myös koulutustarjonta on lisääntynyt ja monipuolistunut, sanoo Uudenmaan työ- ja elinkeinotoimiston johtava psykologi Sari Lehikoinen.

Uudelleen koulutus tai alan vaihto ei ole kuitenkaan hänen mukaansa kaikissa tilanteissa tarpeen.

- Omaa osaamistaan voi täydentää tai käyttää sitä toisenlaisiin työtehtäviin. Yksittäinen keskustelu psykologin kanssa voi jo selkiyttää omaa tilannetta, avartaa näkemään uusia vaihtoehtoja ja auttaa hahmottamaan paremmin, mihin muuhun omaa osaamistaan voisi suunnata.

TE-toimiston ammatinvalinta- ja uraohjauspalvelut ovat olleet kaikkien työikäisten käytettävissä jo kymmeniä vuosia. Monelle voi tulla yllätyksenä, että TE-toimiston maksuttomia psykologien palveluita voivat käyttää työttömien lisäksi myös työssä olevat ja opiskelijat.

Koronapandemia kiihdyttänyt muutoksia

Koronapandemia on tuonut valtavia muutoksia työelämään, vaikka työelämä onkin ollut jatkuvassa muutoksessa jo pitkään, sanoo työmarkkinaneuvos Teija Felt työ- ja elinkeinoministeriöstä

- Työelämämuutos on paljon nopeampaa kuin osaamme kuvitellakaan. Tämä ohjaa meidän suunnitelmammekin siihen, että jatkuvasti on opiskeltava ja opittava uutta. Se ei silti aina tarkoita opiskelua oppilaitoksessa tai koulussa, vaan oppimista tapahtuu paljon työpaikoilla.

Korona-ajan työelämämuutoksessa on oma erityispiirteensä.

- Digitaalisuus on tietenkin se mahtivoima, mikä näkyy nyt siinä, että siirryimme hyvin nopeasti kotiin työskentelemään, Felt sanoo.

Hänen mukaansa etätyön vaikutuksia ihmisten elämään ja hyvinvointiin tulee tutkia lisää ja tämänhetkistä tilannetta kartoitetaan työolobarometrin kyselytutkimuksella tänä syksynä.

Palvelukeskus jatkuvan oppimisen tarpeisiin

Työikäisten osaamista aiotaan Suomessa valjastaa aiempaa tehostetummin työelämän tarpeisiin. Työmarkkinaneuvos Felt kertoo, että jatkuvan oppimisen uudistukseen tähtäävässä hankkeessa perustetaan muun muassa opetus- ja kulttuuriministeriön ja työ- ja elinkeinoministeriön yhteinen työllisyyden ja jatkuvan oppimisen palvelukeskus. Keskukselle haetaan parhaillaan johtajaa.

Suunnittelupäällikkö Kirsi Heinivirta opetus- ja kulttuuriministeriöstä kertoo, että uudet koulutukset ja ohjaus ovat mahdollisesti hankkeen isoimmat asiat.

- Me kaikki olemme tulevaisuuden työntekijöitä ja osa meistä tekee työtä, jota ei kohta enää ole ja on uusia töitä, joita ei vielä ole. Tähän tulee se jatkuva oppiminen, Heinivirta toteaa.

Hanke on tuomassa Suomeen uudenlaisia koulutuksia työntekijöiden vanhan ja uuden osaamisen väliin. Lisäksi työelämässä olevien saataville tulee ohjausta.

- Nythän on oikeastaan niin, että työttömät saavat ohjausta työvoimatoimistosta ja opiskelijat omista oppilaitoksistaan, mutta työssä olevat eivät oikein ohjausta löydä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Työelämässä yleistyy tapa hankkia tuloja useasta eri lähteestä

# data[].attributes.attachment_link.description
Työelämätutkija puhuu ansainnanyhdistämisestä: esimerkiksi tuntiopettaja tekee myös konsultin töitä. Työelämässä yleistyy tapa koota tulot useasta eri lähteestä, arvioi työelämätutkija Anu Järvensivu. Hän nimittää tätä työtapaa ansainnanyhdistämiseksi. Ansainnanyhdistäjät koostavat kuukausittaisen tulonsa useammasta kuin yhdestä lähteestä. He työskentelevät esimerkiksi koulussa tuntiopettajana ja yrittäjänä konsultin tehtävässä - Tällöin on mahdollista olla uppoamatta organisaatioihin syvälle.

# data[].attributes.body
Artikkeli kuvaa enemmänkin USAn työkulttuurin tilannetta:

- Kokousten määrä voi kasvaa, mutta niiden kesto voi lyhentyä. Haasteena on, että kokouksesta loikkiminen toiseen kokoukseen kuormittaa aivoja erittäin paljon

- Joidenkin mielestä nykyisin pidetään palavereja asioista, jotka olisi voinut hoitaa sähköpostilla.

- Artikkelissa on kuvattu onnistunutta hybridimallia:
"Yritys siirsi osan yhteydenpidosta Slackin kaltaisiin viestinvälityspalveluihin, lyhensi kokoukset 20 tai 50 minuutin mittaisiksi ja rohkaisi keskusteluihin kävelyretkillä. Ulkona muistiinpanojen tekoon käytettiin tekoälysovellusta."

- Yksi suositus on yrityksille muodollisen kokouskalenterin pitämistä jatkossa riittävän kevyenä. Toimistoilla kannattaa käydä keskusteluja esim. kahviautomaatilla. Toiset eivät kuitenkaan kaipaa rönsyileviä fyysisiä keskusteluja, jotka olivat tehottomia

# data[].attributes.attachment_link.title
Etätyöt | Koronapandemia on muuttanut monen työt jatkuvaksi kokoushelvetiksi, eikä tilanne helpotu välttämättä jatkossakaan: "Se musertaa ihmisiä"

# data[].attributes.attachment_link.description
Koronaviruspandemia on täyttänyt monien työpäivät lyhyillä kokouksilla. Toimistoilla käyttöön otettava hybridimalli voi sotkea tilannetta entisestään.

# data[].attributes.headline
Microsoft on toteuttanut kaksi uutta opasta hybridityöskentelyyn.

# data[].attributes.subject
Microsoft on toteuttanut kaksi uutta opasta hybridityöskentelyyn.

# data[].attributes.body
Microsoftin asiakaspäällikön Hans Dolkin mukaan keskeinen havainto on, ettei menneeseen eli ennen koronaa edeltäneeseen maailmaan ole paluuta. Microsoftin tutkimuksen mukaan valtaosa työntekijöistä odottaa työyhteisöltään joustavampia mahdollisuuksia työn tekemiseen, mutta toisaalta enemmän fyysisiä kohtaamisia kollegoiden ja asiakkaiden kanssa.

Kolme tärkeää asiaa:
- IHMISET (People); "pitää miettiä toimintamallit, jotka tukevat työn joustavuutta ja empatiaa."
- TILAT (Places); "työtilan täytyy rakentaa siltaa digitaalisen ja fyysisen välille, ja kehittyä tarpeiden mukaan. Tilojen turvallisuus edelleen pandemian ollessa aktiivinen pitää varmistaa."
- TOIMINTATAVAT (Processes); "nyt on harvinainen mahdollisuus uudistaa toimintamalleja rohkeilla tavoilla. Jos aiemmin todettiin että "ei toimi, ei kannata", niin nyt voi hyvinkin toimia ja kannattaa."

Oppaat ladattavissa:
- Hybrid Workplace Flexibility Guide (alunperin Microsoftin omia työntekijöitä varten kehitetty opas) https://lnkd.in/dZAycYKb
- Hybrid Work: A Guide for Business Leaders (ohjeita johtajille hybridityön organisointiin) https://lnkd.in/dmUQkhah

# data[].attributes.attachment_link.title
Hans Dolk on LinkedIn: Työnteko muuttuneessa maailmassa. Millaista se on ja tulee olemaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Työnteko muuttuneessa maailmassa. Millaista se on ja tulee olemaan? Olen saanut sparrata montaa johtajaa aiheesta, ja keskeinen havainto on se, ettei menneeseen...

# data[].attributes.body
Ilmaston muutos tulee vaikuttamaan tulevaisuudessa yhteiskuntiin, yrityksiin ja koko maapalloon. Syntyy uudenlaisia liiketoimintamalleja ja työmahdollisuuksia. Esimerkiksi kiertotalouden merkitys tulee kasvamaan tai energiateollisuudessa tulee tapahtuma fossilisista energialähteistä uusiutuviin. Oheisesta artikkelista löytyy paljon linkkejä aihealueen tiimoilta.

# data[].attributes.attachment_link.title
IPCC:n raportti: Ihmisten toiminta on aiheuttanut ennennäkemättömän laajoja ja nopeita muutoksia ilmastossamme - Ympäristöministeriö

# data[].attributes.attachment_link.description
Ihmisten toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt ovat jo muuttaneet ilmastoa merkittävästi. Hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli IPCC toteaa 9.8. julkaisemassaan raportissa, että useiden vahinkoa aiheuttavien sääilmiöiden todennäköisyys on kasvanut. Myös monet meriä ja mannerjäätiköitä koskevat muutokset ovat jo nyt peruuttamattomia tai palautuvat hitaasti. Tulevien muutosten laajuus riippuu siitä, miten kasvihuonekaasujen, erityisesti hiilidioksidin, päästöt kehittyvät tulevaisuudessa.

# data[].attributes.headline
Yrittäjyyden merkitys korostuu tulevaisuudessa, mutta yrittäjyyden syyt muuttuvat

# data[].attributes.subject
Yrittäjyyden merkitys korostuu tulevaisuudessa, mutta yrittäjyyden syyt muuttuvat

# data[].attributes.body
Yhteenvetoa artikkelista:

- Yrittäjyyden merkitys on muuttunut. Uudella sukupolvella arvot ja tavoitteet ovat erilaiset kuin aikaisemmilla sukupolvilla. Yrittäjyyden perussyistä, Piilaakson matkimisesta ja rahan sijasta on siirrytty eteenpäin ja itseensä tutustuminen sekä tulevaisuuden ongelmien (esim. kestävä kehitys) ratkominen koetaan tärkeäksi.

- Yksittäisenä esimerkkinä uravalinnasta: "Tärkeintä tulevaisuuden uravalinnoissa on kuitenkin merkityksellisyys ja se, millaista muutosta oma tekeminen voi saada aikaan."

- Vuonna 2015 Suomen Yrittäjien tutkimuksessa joka viides opiskelija oli halukas toimimaan yrittäjänä tulevaisuudessa. Vuonna 2019 yrittäjäksi halukkaita oli jo joka kolmas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opiskelijajärjestö Aaltoesin ensimmäinen sukupolvi haki oppeja Piilaaksosta ja muutti ihmisten asenteita yrittäjyyteen. Seuraavaksi opiskelijajärjestö toi Suomeen pääomasijoittajia ja ratkoi osaajapulaa. Tämän päivän Otaniemen opiskelija-aktiiveille yrittäjyys on mahdollisuus tehdä arvojensa mukaisia asioita, joilla on merkitystä.

Kaksitoista vuotta sitten Otaniemessä Aalto-yliopiston opiskelijat käynnistivät liikkeen, joka jätti ison jäljen koko Suomeen.

Syntyi Aaltoes-järjestö, joka oli käynnistämässä Suomen startup-ilmiötä. Siellä syntyi monia menestystarinoita, kehittyi opiskelijoiden vetämä startupkiihdyttämö Startup Sauna - ja juuri Aaltoesin opiskelija-aktiivit nostivat Slush-tapahtuman isoksi ilmiöksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Startupit | Aiemmin ihailtiin Piilaaksoa ja haaveiltiin äkkirikastumisesta. Nyt Otaniemessä kasvaa uudenlainen startup-yrittäjien sukupolvi. "Mietimme, teemmekö nyt oikeita ja hyviä asioita."

# data[].attributes.attachment_link.description
Opiskelijajärjestö Aaltoesin ensimmäinen sukupolvi haki oppeja Piilaaksosta ja muutti ihmisten asenteita yrittäjyyteen. Seuraavaksi opiskelijajärjestö toi Suomeen pääomasijoittajia ja ratkoi osaajapulaa. Tämän päivän Otaniemen opiskelija-aktiiveille yrittäjyys on mahdollisuus tehdä arvojensa mukaisia asioita, joilla on merkitystä. Kaksitoista vuotta sitten Otaniemessä Aalto-yliopiston opiskelijat käynnistivät liikkeen, joka jätti ison jäljen koko Suomeen.

# data[].attributes.headline
OAJ:n selvitys korona-ajan opettamisen haasteista ja  korjaavista toimista

# data[].attributes.subject
OAJ:n selvitys korona-ajan opettamisen haasteista ja  korjaavista toimista

# data[].attributes.body
OAJ:n selvityksen mukaan:
- joka kolmas opettaja on harkinnut alanvaihtoa kuormittavan korona-arjen vuoksi. OAJ:n puheenjohtajan Olli Luukkaisen mukaan vastaukset heijastavat opettajien ja esihenkilöiden kokemaa kovaa kuormitusta.
- Ammatillisessa koulutuksessa peräti joka kolmas arvioi alan selviytymisen huonoksi.
- Opettajien tehosterokotuksia tulisi kiirehtiä.
- Etäkoulu on aiheuttanut oppimisvajetta. Enemmistö vastaajista arvioi, että kaikilla koulutusasteilla on syntynyt oppimisvajetta. Lukion ja ammatillisen koulutuksen opettajista näin arvioi jopa kolme neljästä.
- Vastaajista 44 prosenttia oli havainnut useilla oppijoilla ahdistuneisuutta ja levottomuutta. Yli puolet vastaajista oli havainnut stressiä ja uupumusta useilla oppijoilla.
– Olli Luukkainen mukaan etäopetukseen siirtyminen on vastausten perusteella vasta viimeinen keino järjestää opetus.
- Kyselyssä selvitettiin myös sitä, millaiset toimet auttaisivat opettajien työtä alkavana lukuvuotena. Tällaisia keinoja olisivat mm. lisäopettajien palkkaaminen, opettamisessa keskityttäisiin perustoimintaan kehityshankkeiden sijasta, lisäopetuksen tarjoaminen ja opetushenkilöstön työhyvinvoinnin tukeminen.

Verkossa jaettuun selvitykseen vastasi lähes 1 900 opettajaa, joista esihenkilöitä oli noin 140. Vastaajista yli puolet olivat perusopetuksesta, ja muut valtaosin varhaiskasvatuksesta ja toiselta asteelta. Selvityksessä oli mukana myös kymmeniä vastauksia korkeakouluista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Varhaiskasvatuksessa, peruskoulussa ja lukiossa alanvaihtoa pohtineiden osuus on lähes 40 prosenttia. Kolme neljästä OAJ:n selvityksen vastaajasta kuitenkin kokee, että korona-ajasta on selviydytty koulutusalalla hyvin.

Enemmistö opettajista arvioi OAJ:n selvityksessä, että etäkoulu on aiheuttanut oppimisvajetta. Kuvituskuva. Kuva: Henrietta Hassinen / Yle

Joka kolmas opettaja on harkinnut alanvaihtoa koronan aiheuttamien poikkeusolojen takia, kertoo Opetusalan ammattijärjestön (OAJ) opettajille suunnattu selvitys.

Eniten alan vaihtamista pohtineita oli varhaiskasvatuksessa, peruskouluissa ja lukiossa, joissa vaihtamista harkitsi lähes 40 prosenttia vastaajista.

- Tämä on hälyttävän ja ennennäkemättömän suuri osuus. Vastaukset heijastavat opettajien ja esihenkilöiden kokemaa kovaa kuormitusta, OAJ:n puheenjohtaja Olli Luukkainen toteaa tiedotteessa.

Opetusalan järjestö kysyi opettajien ja esihenkilöiden kokemuksia korona-ajan poikkeusoloista tämän vuoden touko-kesäkuussa.

Verkossa jaettuun selvitykseen vastasi lähes 1 900 opettajaa, joista esihenkilöitä oli noin 140.

Vastaajista yli puolet olivat perusopetuksesta, ja muut valtaosin varhaiskasvatuksesta ja toiselta asteelta. Selvityksessä oli mukana myös kymmeniä vastauksia korkeakouluista.

OAJ:n puheenjohtaja Olli Luukkainen kiirehtisi opettajien tehosterokotuksia viipymättä. Kuva: Sasha Silvala / Yle

Oppimisvajetta on kaikilla asteilla

Alanvaihtoa pohtineiden suurista osuuksista huolimatta 75 prosenttia selvityksen vastaajista kokee, että korona-ajasta on selviydytty kasvatuksen ja koulutuksen alalla hyvin.

Huonon arvion antoi joka viides vastaaja. Ammatillisessa koulutuksessa joka kolmas arvioi alan selviytymisen huonoksi.

Lue myös: Voiko kampaajaksi oppia etäopetuksessa? Korona-aikana ammattiin valmistuneiden osaamisesta ovat huolissaan työnantajat ja yrittäjäjärjestö

OAJ kysyi opettajilta myös korona-ajan vaikutuksista oppijoihin. Enemmistö vastaajista arvioi, että kaikilla koulutusasteilla on syntynyt oppimisvajetta. Lukion ja ammatillisen koulutuksen opettajista näin arvioi jopa kolme neljästä.

Oppimisvajeen lisäksi opettajat ilmoittivat muista ongelmista. Vastaajista 44 prosenttia oli havainnut useilla oppijoilla ahdistuneisuutta ja levottomuutta.

Yli puolet vastaajista oli havainnut stressiä ja uupumusta useilla oppijoilla. Lukioissa osuus oli suurin eli 81 prosenttia.

Noin 40 prosenttia vastaajista ei tunnistanut etäopetuksessa lainkaan myönteisiä vaikutuksia oppijoille.

- Etäopetukseen siirtyminen on näidenkin vastausten perusteella vasta viimeinen keino järjestää opetus, Olli Luukkainen sanoo.

Lisäopettajien palkkaus tärkein tukimuoto

Kyselyssä selvitettiin myös sitä, millaiset toimet auttaisivat opettajien työtä alkavana lukuvuotena.

Puolet vastaajista piti tärkeimpänä tuen muotona lisäopettajien palkkaamista.

Toiseksi tärkeimmäksi tuen muodoksi opettajat nostivat mahdollisuuden keskittyä koulujen ja oppilaitosten perustoimintaan, ei esimerkiksi kehittämishankkeisiin.

Muina toimina nousivat esille esimerkiksi lisäopetuksen tarjoaminen ja opetushenkilöstön työhyvinvoinnin tukeminen.
Lisää aiheesta: "Hallitus lomailee, festarit ovat käynnissä ja STM:n johtaja puhuu etäkoulusta" - OAJ arvostelee hallituksen hitautta koronatoimissa

# data[].attributes.attachment_link.title
OAJ:n selvitys: Joka kolmas opettaja on harkinnut alanvaihtoa kuormittavan korona-arjen vuoksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Varhaiskasvatuksessa, peruskoulussa ja lukiossa alanvaihtoa pohtineiden osuus on lähes 40 prosenttia. Kolme neljästä OAJ:n selvityksen vastaajasta kuitenkin kokee, että korona-ajasta on selviydytty koulutusalalla hyvin. Joka kolmas opettaja on harkinnut alanvaihtoa koronan aiheuttamien poikkeusolojen takia, kertoo Opetusalan ammattijärjestön (OAJ) opettajille suunnattu selvitys. Eniten alan vaihtamista pohtineita oli varhaiskasvatuksessa, peruskouluissa ja lukiossa, joissa vaihtamista harkitsi lähes 40 prosenttia vastaajista.

# data[].attributes.body
Poimintoja artikkelista
- Opetus- ja kulttuuriministeriön selvityksen mukaan ammattikoululaisista 43 prosenttia koki ammatillisen osaamisensa jääneen heikommaksi poikkeustilanteen vaikutuksesta.

- Yrittäjät (esim. hiusala) ja opettajat ovat huolissaan etäopetuksen vaikutuksesta valmistuvien opiskelijoiden osaamiseen. Käytännössä osaamistaso jää puuttuvan lähiopetuksen tai harjoittelun vuoksi vajaaksi.

- Mikä voisi auttaa käytännön osaamisen kehittämisessä:
*Hiusalan yrittäjän mielestä palkkatuki saattaisi auttaa yrittäjiä nuorten työllistämisessä, koska valmistuneet tarvitsevat enemmän apua varsinaisessa työssä kuin koskaan aikaisemmin.
* Opetushallituksen Anna Sarpion mukaan esimerkiksi näyttöjen videointi voi auttaa, jolloin ihmisiä ei niin paljon samassa tilassa.

- Opetushallituksen Anna Sarpion mukaan käytännönläheisiltä aloilta valmistuneiden ammattitaidossa etäopintojen vaikutus ja muut koronan tuomat haasteet koulutuksessa eivät saa näkyä. Ammattitaitovaatimukset tulevat aina tutkinnon perusteista ja ne ovat aina kaikille samat.

- Suomen Yrittäjien Mika Kuismasen mukaan ongelmia on näkyvissä kauneudenhoito- ja hiusalan lisäksi myös muun muassa rakennusalalla.

- Suomen Yrittäjien Mika Kuismasen mukaan etäopetuksen vaikutukset tulevat näkymään joissakin opiskelijoissa myös pidemmällä aikavälillä. Työuran kannalta on siis erittäin tärkeää, millaisen alun siihen saa. Jos koulutuksen laatu on ollut heikkoa tai jopa puutteellista, heijastunee joidenkin kohdalla läpi työuran ja siten sosiaaliset kustannukset voivat olla kumulatiivisesti yllättävän suuret.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hius- ja kauneusalaa opiskeltiin viime lukuvuoden ajan hybridimallilla. Keväällä valmistunut parturi-kampaaja harjoitteli kampausten tekemistä yksin kotona etäopetuksessa. Vaasalainen kampaamoyrittäjä toivoo palkkatukea nuorten työllistämiseen.

Eveliina Kalliomäki valmistui keväällä parturi-kampaajaksi hybridi-opiskelujen eli etä- ja lähiopetustalven jälkeen.

Korona muutti opiskelua merkittävästi, kun oppilaitoikset siirtyivät etäopetukseen.

Käytännönläheisten alojen opiskelu etänä voi olla haastavaa, ja se on herättänyt huolta korona-aikana ammattiin valmistuneiden taidoista työelämässä.

Parturi-kampaaja Eveliina Kalliomäki jännitti, miten etäopiskeluun siirtyminen toimii hius- ja kauneusalalla.

- Piti tehdä kampauksiakin kotona yksin ja etänä. Se jännitti, mutta kyllä se sitten meni aivan hyvin.

Korona-aikana moni toisen asteen opiskelija on kokenut tarvitsevansa opintoihin enemmän tukea kuin on saanut.

Ammattikoululaisista 43 prosenttia koki ammatillisen osaamisensa jääneen heikommaksi poikkeustilanteen vaikutuksesta, selviää opetus- ja kulttuuriministeriön teettämästä selvityksestä (siirryt toiseen palveluun) .

Kalliomäki valmistui Suupohjan koulutuskuntayhtymä Vuoksista toukokuun lopussa. Hän kokee saaneensa opinnoista riittävät taidot työelämään.

Parturi-kampaaja Eveliina Kalliomäki teki hiusten tehohoidon Eija Laulajalle. Kuva: Pasi Takkunen / Yle

Vuoksissa opettajat olivat helposti tavoitettavissa etäopetuksenkin aikana. Heille sai aina soittaa, jos tuli kysyttävää.

- Opettajat olivat hyviä. Heiltä sai sellaisen varmuuden, että uskaltaa lähteä työelämään, Kalliomäki sanoo.

Kampaamoyrittäjä huolissaan tilanteesta

Hair House -parturi-kampaamon yrittäjä, alalla jo parikymmentä vuotta ollut Maria Karp on huolissaan hiusalan viimeaikaisesta koulutuksesta.

- Tyttäreni opiskelee myös kampaajaksi toisella luokalla. Olen kyllä kotonakin huomannut, että opiskelu ei ole todellakaan ollut helppoa. Työn kautta taas olen huomannut, että harjoittelijoilla on ollut viime aikoina hankalampaa, hän kertoo.

Vaasalainen kampaamoyrittäjä Maria Karp on huolissaan valmistuvien ammattitaidosta. Kuva: Arttu Kuivanen / Yle

Karp sanoo, että parturi-kampaajaopintoja on tehty pääasiassa etänä, eivätkä asiakkaat ole uskaltaneet mennä esimerkiksi oppilaitoksiin.

- On yritetty kaikin tavoin opastaa videoiden kautta, mutta eihän se ole sama asia. Tämä on käsityötä.

Karp kertoo myös kuulleensa opiskelijoilta, että he ovat huolissaan omasta osaamisestaan.

Olen todella huolissani. Tämä näkyy nyt ennen kaikkea harjoittelijoiden kautta.

Maria Karp

Karpin mielestä jonkinlainen palkkatuki voisi auttaa yrittäjiä nuorten työllistämisessä, koska hänen mielestään valmistuneet tarvitsevat enemmän apua varsinaisessa työssä kuin koskaan aikaisemmin.

- Olen todella huolissani. Tämä näkyy nyt ennen kaikkea harjoittelijoiden kautta. Vaikeaa on löytää tekijöitä muutenkin, moni nuori vaihtaa nyt alaa.

Kauneudenhoito- ja hiusalan suosio on laskenut viime vuosina, ja sekä opiskelun aloittaneiden että valmistuneiden määrät ovat tippuneet. Palvelualoilta on yrittäjäjärjestöjen mukaan kadonnut työvoimaa koronan aikana enemmänkin, ennen kaikkea ravintola- mutta myös esimerkiksi kauneudenhoito- ja hiusalalta.

Lue myös: Katkeruutta, uupumusta ja yksinäisyyttä - Ylen kysely paljastaa, miten kypsiä amislaiset ja lukiolaiset ovat etäopiskeluun: "2004 syntyneistä tulee väliinputoajia"

Sedussa opiskeltiin hybridimallilla

Etelä-Pohjanmaalla valtaosa eli arviolta lähes 80 prosenttia opiskelijoista valmistuu ammattiin Seinäjoen koulutuskuntayhtymä Sedusta.

Sedun vararehtori Hellevi Lassila ymmärtää huolen, joka valmistuneiden ammattitaidosta on koronan aikana herännyt, koska käytännön opiskelun ja harjoittelun merkitys on aloilla suuri.

- Ensimmäisen koronakevään jälkeen opettajat huolestuivat siitä, että teoreettisemmat osuudet oli jo etänä opiskeltu, ja oli tärkeää päästä takaisin lähiopetukseen.

Seinäjoen koulutuskuntayhtymä Sedun vararehtori Hellevi Lassila toivoo, että uudet opiskelijat pääsevät syksyllä lähiopetukseen. Kuva: Pasi Takkunen / Yle

Sedussa opetus pyrittiin järjestämään korona-aikana hybridimallilla eli osa opinnoista järjestettiin lähiopetuksena koronatilanteen salliessa ja osa etänä. Ainoastaan ensimmäisen koronakevään aikana Sedussa opiskeltiin täysin etäopetuksessa.

Kaikki tavoitteet pitää aina saavuttaa, että voi valmistua. Näin on toimittu koronasta huolimatta.

Hellevi Lassila

Lassilan mukaan kauneudenhoito- ja hiusalan opiskelijat olivat kaikista opiskelijoista lähes eniten lähiopetuksessa, koska työtä on hyvin vaikeaa oppia ilman käytännön tekemistä.

Harjoitteluun pääseminen on kuitenkin ollut alalla hankalaa.

- Työelämässä tapahtuva oppiminen on todella tärkeää. Harjoittelupaikkoja on ollut vähemmän tarjolla ja työpaikoilla on ollut vähemmän asiakkaita eli meidän opiskelijamme ovat saaneet harjoitella vähemmän.

Hellevi Lassilan mukaan Sedussa lisättiin esimerkiksi oppilaitoksen asiakaspalvelupäiviä terveysturvallisesti. Opiskelijat saivat myös harjoitella muun henkilökunnan ja toisten opiskelijoiden avulla hiustenpesua ja vastaavia tilanteita.

Lassila vakuuttaa, että valmistuvien osaamisesta ja sen osoittamisesta näytöissä pidetään huolta myös poikkeusaikoina.

- Kaikkemme olemme tehneet sen eteen, että kädentaidot ovat samalla tasolla ja laatu pysyy, vaikka esimerkiksi työpaikalla tapahtuvan oppimisen ajankohtien suhteen olemme joutuneet joitakin muutoksia tekemään. Kaikki tavoitteet pitää aina saavuttaa, että voi valmistua. Näin on toimittu koronasta huolimatta.

Eveliina Kalliomäki pääsi uudestaan harjoitteluun työpaikkoihin, joissa oli ollut aiempina opiskeluvuosinaan.

- Aina sanottiin, että ei voida tietää, onko asiakkaita, mutta saa tulla.

Osaaminen pitää näyttää toteen myös korona-aikana

Etäopintojen vaikutus ja muut koronan tuomat haasteet koulutuksessa eivät saa näkyä Opetushallituksen opetusneuvos Anna Sarpion mukaan käytännönläheisiltä aloilta valmistuneiden ammattitaidossa.

- Ammattitaitovaatimukset tulevat aina tutkinnon perusteista ja ne ovat aina kaikille samat. Koulutuksenjärjestäjän vastuulla on, että kun opiskelija näyttää osaamistaan, se täytyy olla aina sillä tasolla, mille se on vaatimuksissa määritelty, Sarpio sanoo.

Hän on kuullut itsekin huolta siitä, että vastavalmistuneiden osaaminen ei vastaa esimerkiksi etäopetuksen takia työelämän vaatimuksia.

Koulutuksenjärjestäjän vastuulla on, että kun opiskelija näyttää osaamistaan, se täytyy olla aina sillä tasolla, mille se on vaatimuksissa määritelty.

Anna Sarpio

Moni opiskelija on Sarpion mukaan pystynyt esimerkiksi kauneudenhoito- ja hiusalalla jatkamaan harjoittelua pidempään työpaikalla tai siirtynyt muuten työelämään, vaikka asiakkaita on ollut vähemmän.

Väliaikainen lakimuutos mahdollisti ammatillisessa koulutuksessa myös sen, että ammatillisen osaamisen näyttöä ei tarvinnut suorittaa työpaikalla.

- Moni koulutuksenjärjestäjä tarjoaa kauneudenhoito- ja hiusalalla palveluja oppilaitoksessa itsessään ja näyttö on voitu järjestää esimerkiksi siellä. Lakimuutos mahdollistaa myös muita tapoja osaamiseen osoittamiseen muualla kuin työpaikalla. Esimerkiksi näyttöjen videointia on nyt käytetty enemmän, jolloin ihmisiä ei ole ollut niin paljon samassa tilassa.

Yrittäjäjärjestöillä myös huolta

Paitsi että parturi-kampaamoalan yrittäjät näkevät huolta nuorten osaamisesta, samaa huolta kantaa myös yrittäjäjärjestö.

Suomen Yrittäjien pääekonomisti Mika Kuismasen mukaan ongelmia on näkyvissä kauneudenhoito- ja hiusalan lisäksi myös muun muassa rakennusalalla. Kuismasen mukaan esimerkiksi kirvesmiehet ohjautuvat usein muihin kuin koulutusta vastaaviin töihin.

Kuismanen uskoo, että etäopetuksen vaikutukset tulevat näkymään joissakin opiskelijoissa myös pidemmällä aikavälillä. Asia ei korjaannu itsestään, hän arvelee.

- Tiedämme, että työuran kannalta on erittäin tärkeää se, millaisen alun siiihen saa. Se, että koulutuksen laatu on ollut heikkoa tai jopa puutteellista, heijastunee joidenkin kohdalla läpi työuran ja siten sosiaaliset kustannukset voivat olla kumulatiivisesti yllättävänkin suuret, hän arvioi.

Syksyn tilannetta seurataan

Sedun vararehtori Hellevi Lassila tietää, että hybridiopetus eli lähi- ja etäopiskelun yhdistäminen ei ole onnistunut joka paikassa korona-aikana.

- Pääkaupunkiseudun opetuksenjärjestäjät olivat hyvin pahoillaan, kun joutuivat keväällä menemään kokonaan etäopetukseen. Silloin on hankala oppia kädentaitoja. Onneksi täällä meidän alueella on ollut hyvä tilanne.

Etelä-Pohjanmaalla koko viime lukuvuosi pystyttiin opettamaan hybridimallilla. Lassila toivoo, että syksyn opinnot voidaan aloittaa lähiopetuksessa, mutta tilannetta seurataan päivä kerrallaan.

Vastavalmistuneet nuoret ovat Lassilan mielestä varmasti ammattitaitoisia. Hän vertaa ammatillisen koulutuksen tutkintoa ajokorttiin.

- Tutkinnossa annetaan perusvalmiudet ja "ajamista" saa alkaa harjoitella työelämässä. Työpaikalla syvennetään osaamista, eikä meistä kukaan ole valmistuessaan mestari, mutta taitaja voi olla.
Aiheesta voi keskustella keskiviikoon 4. elokuuta kello 23:een asti.
Lue seuraavaksi: Koronavuosi lisäsi ammattiopintojen keskeytyksiä ja viivästytti valmistumista - "Tämä aika heijastuu suoraan työmarkkinoille"
Vähemmän opiskelua vai enemmän työntekoa? Lisää yksilöllisyyttä vai yksinäisyyttä? Näillä viidellä tavalla uudistus muutti ammatillista koulutusta

# data[].attributes.attachment_link.title
Voiko kampaajaksi oppia etäopetuksessa? Korona-aikana ammattiin valmistuneiden osaamisesta ovat huolissaan työnantajat ja yrittäjäjärjestö

# data[].attributes.attachment_link.description
Hius- ja kauneusalaa opiskeltiin viime lukuvuoden ajan hybridimallilla. Keväällä valmistunut parturi-kampaaja harjoitteli kampausten tekemistä yksin kotona etäopetuksessa. Vaasalainen kampaamoyrittäjä toivoo palkkatukea nuorten työllistämiseen. Korona muutti opiskelua merkittävästi, kun oppilaitoikset siirtyivät etäopetukseen. Käytännönläheisten alojen opiskelu etänä voi olla haastavaa, ja se on herättänyt huolta korona-aikana ammattiin valmistuneiden taidoista työelämässä.

# data[].attributes.headline
Etätyön määrä ei välttämättä nouse radikaalisti - max 1-2 päivää viikossa

# data[].attributes.subject
Etätyön määrä ei välttämättä nouse radikaalisti - max 1-2 päivää viikossa

# data[].attributes.body
Kiinteistökonsulttiyhtiö  CBRE:n kansainvälinen tutkimus kertoo työnantajien arvioivan, että koronapandemian väistyttyä etätyötä tehtäisiin enintään yksi päivä viikossa.

Kyselytutkimukseen osallistui  109:n globaalia yhtiötä, jotka ovat aktiivisia Aasiassa ja Tyynenmeren alueella. Kiinteistöalalla uskotaan, että Aasian kehitys toimii suunnannäyttäjänä, kun palataan  normaaliin toimistokäyttöön.

HS:n artikkelin mukaan ”Karkeimmat ennustukset siitä, että kaikki työt tästä ikuisuuteen siirtyvät etätyöksi voi unohtaa. Toimistoilla on merkittävä rooli koronan jälkeen.”

Niemistö  kertoo artikkelissa, että suomalaisyrityksissä arvioidaan nyt tyypillisesti, että etätöitä tehtäisiin 1–2 päivää viikossa, ja toimistotilat suunnitellaan sen mukaisesti. Mielenkiintoista on, että Suomessa etätöihin suhtautumista helpottaa se, että suomalaiset noudattavat hyvin sääntöjä ja Suomessa on etätöitä tehty jo enneen koronaa.

Artikkelin mukaan tarve omiin henkilökohtaisten työpisteiden käyttöön näyttää kuitenkin vähenevän. Tutkimuksen mukaan 47 prosenttia päättäjistä kertoi aikovansa lisätä nimettömien työpisteiden määrää. Jo kahden vuoden päästä nimettömiä työpisteitä aikoo kasvattaa jo 74 prosenttia vastaajista.

Kertooko se omien työpisteiden kuolemasta Suomessakin?
”Tavallaan näin sen voi sanoa. Sekin on osa joustavuutta. Ei lukita työpistettä yhdelle, vaan valitaan se päivän agendan mukaan”, Niemistö vastaa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomalaisyrityksissä arvioidaan nyt, että etätöitä tehtäisiin jatkossa 1-2 päivää viikossa, ja toimistotilat suunnitellaan sen mukaisesti, kertoo kiinteistökonsultti CBRE:n Jussi Niemistö.

Kiinteistökonsulttiyhtiö CBRE:n tuore kansainvälinen tutkimus kertoo työnantajien arvioivan, että etätyö jäisi koronapandemian väistyttyä enintään yhteen päivään viikossa.

Heinäkuussa julkaistu CBRE APAC Future of Office - tutkimus keskittyy Aasian ja Tyynenmeren alueen toimistokäyttöön ja vertaa sitä globaaliin tilanteeseen.

Kyselytutkimuksessa oli mukana 109:n globaalia yhtiötä, jotka ovat aktiivisia Aasiassa ja Tyynenmeren alueella.

Kyselyn mukaan 63 prosenttia vastanneista yhtiöistä arvioi, että jatkossa etätöitä tehdään korkeintaan kerran viikossa. Toisaalta 10 prosenttia vastaajista uskoi myös, että etätöitä tehdään jatkossa jatkuvasti.

Kiinteistöalalla uskotaan, että Aasian kehitys toimii suunnannäyttäjänä paluussa normaaliin toimistokäyttöön, kertoo CBRE:n Suomen markkinoista vastaava tutkimusjohtaja Jussi Niemistö.

HS kertoi maanantaina, miten suomalaisyritykset aikovat jatkaa työskentelyä kesän lomakauden jälkeen. HS:n tekemän haastattelukierroksen perusteella moni yritys toivoo työntekijöidensä palaavan ainakin osittain toimistolle.

Lue lisää: Moni suomalaisyritys palaa lomien jälkeen niin sanottuun hybridimalliin, tällainen on Suomen työpaikkojen tuleva arki - "Täydellisiin etätöihin suostutaan vain poikkeustapauksissa"

Lue lisää: Voiko työnantaja pakottaa lähitöihin? Entä etätöihin? Entä jos koronatilanne huolestuttaa? Työoikeuden professori vastaa kysymyksiin ja kertoo sopimusten sudenkuopista

Toukokuussa 2021 toteutetun kyselytutkimuksen mukaan kaiken aikaa toimistossa tehtävään työhön uskovien määrä on laskenut viime vuoden lokakuun 37 prosentin lukemasta 26 prosenttiin.

Samaan aikaan etätyön ja toimistotyön yhdistämisen suosio on kasvanut.

Kun viime vuonna tällaiseen "hybridimallia" kannatti 35 prosenttia, oli tämän vuoden lukema jo 47 prosenttia.

Niemistö kiinnittää huomion erityisesti siihen, että vastaajista 63 prosenttia arvioi etätyön määrän olevan normalisoituneessa tilanteessa enintään päivän verran viikossa.

Niemistön mielestä tutkimus antaa selvää viestiä suomalaisille kiinteistömarkkinoille sitä, että koronan kukistumisen jälkeen väki palaa toimistoille töihin.

"Karkeimmat ennustukset siitä, että kaikki työt tästä ikuisuuteen siirtyvät etätyöksi voi unohtaa. Toimistoilla on merkittävä rooli koronan jälkeen."

Niemistö kertoo, että suomalaisyrityksissä arvioidaan nyt tyypillisesti, että etätöitä tehtäisiin 1-2 päivää viikossa, ja toimistotilat suunnitellaan sen mukaisesti.

Suomessa etätöihin suhtautumista helpottaa Niemistön mukaan se, että suomalaiset noudattavat hyvin sääntöjä.

Samoin meillä etätyöt ovat olleet mahdollisia jo ennen koronaa.

"Korona on tehnyt sen, että nyt työkalut etätöihin toimivat."

Yhä useampi vastaaja uskoo selvityksen mukaan nyt siihen, että toimistojen pitäisi kannustaa työntekijöitä yhteistyöhön ja tiimien tuottavuuden parantamiseen.

Viime vuonna tähän hokemaan uskoi 45 prosenttia, nyt jo 85 prosenttia.

Vastaava näkemys on vallalla Suomessa, Niemistö kertoo.

"Toimisto on tapa houkutella työvoimaa, josta tehdään kilpailuetu."

Samalla pieniä tiimityötiloja halutaan lisää.

"Yhdessä tekeminen ja yhteisö ovat tärkeitä."

Samalla usko omien henkilökohtaisten työpisteiden tarpeeseen näyttää vähenevän hiipuu.

47 prosenttia päättäjistä kertoi aikovansa lisätä nyt nimettömien työpisteiden määrää, mutta kahden vuoden päästä näin aikoo tehdä peräti 74 prosenttia vastaajista, tutkimus kertoo.

Kertooko se omien työpisteiden kuolemasta Suomessakin?

"Tavallaan näin sen voi sanoa. Sekin on osa joustavuutta. Ei lukita työpistettä yhdelle, vaan valitaan se päivän agendan mukaan", Niemistö vastaa.

CBRE:n tutkimus kertoo monella tapaa yleisen toiveikkuuden nousseen talouskasvun suhteen.

Nousun näkee jo kiinteistömarkkinoilla, Niemistö kertoo.

"Vuokramarkkina on aktivoitunut. Enää ei olla odottavassa tilassa. Sekä sijoittajat ja käyttäjät on nyt aktiivisia."

Oikaisu 26.7. kello 15.36: Jutun otsikossa kirjoitettiin aluksi, että etätyöt katoavat lähes täysin. Tulkinta oli virheellinen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Työelämä | Laaja kysely ennakoi, että etätyöt vähenevät pandemian helpotettua huomattavasti - "Toimistoilla on merkittävä rooli koronan jälkeen"

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisyrityksissä arvioidaan nyt, että etätöitä tehtäisiin jatkossa 1-2 päivää viikossa, ja toimistotilat suunnitellaan sen mukaisesti, kertoo kiinteistökonsultti CBRE:n Jussi Niemistö. Kiinteistökonsulttiyhtiö CBRE:n tuore kansainvälinen tutkimus kertoo työnantajien arvioivan, että etätyö jäisi koronapandemian väistyttyä enintään yhteen päivään viikossa. Heinäkuussa julkaistu CBRE APAC Future of Office - tutkimus keskittyy Aasian ja Tyynenmeren alueen toimistokäyttöön ja vertaa sitä globaaliin tilanteeseen.

# data[].attributes.body
Deloitten kyselyyn vastanneiden tietohallintojohtajien mukaan kolmannes heidän alaisistaan on taidoiltaan sellaisia, joiden osaaminen ei ole enää relevanttia kolmen vuoden päästä.

Tivi-artikkelin mukaan vähemmän tarvetta:
- Fyysisten laitteiden ja vanhojen IT-järjestelmien osaajille
- Yhden ohjelmointikielen osaajille
- Manuaalisille testaajille
- Yksin puurtajille
- Konesalien IT-operaattorit
- tukihenkilöt, jotka ovat keskittyneet koneiden manuaaliseen konfiguroimiseen ja niiden siirtämiseen paikasta toiseen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vältä dinosaurusten kohtalo - 6 tarpeettomaksi käyvää it-osaamisalaa

# data[].attributes.attachment_link.description
It-alalla on kyllä työvoimapulaa, mutta vanhentuneen osaamisen kanssa työnhaku voi osoittautua haastavaksi.

# data[].attributes.headline
Etätöiden merkityksestä,  laajuudesta ja käytännöistä

# data[].attributes.subject
Etätöiden merkityksestä,  laajuudesta ja käytännöistä

# data[].attributes.body
- Ylen tutkimuksen mukaan: "Yli kolmasosa lisäisi etätöitä, mutta moni on myös kyllästynyt"
- Nyt tarvitaan hybridijohtamis- tai etäjohtamistaitoja, joita parhaillaan opetellaan tai on jo opeteltu noin vuoden verran. Enää ei siis kouluteta poikkeusoloista selviämiseen vaan työelämän pysyvään muutokseen. Vaikeinta on, että työntekijöitä kohdataan enemmän etänä eikä kasvotusten ja etänä pitää pystyä kysymään rohkeammin.
- Mattilan mukaan pitäisi pystyä jotenkin varmistamaan, että ihmiset pystyvät kokemaan merkityksen tuntua, että he näkevät työnsä osana isompaa kokonaisuutta.
- Yrityksissä on tehty etäjohtamisoppaita esim. Fortum. Siinä annetaan ohjeita muun muassa päivittäisiin vartin videokokouksiin ja harvemmin pidettäviin pitempiin kokouksiin. Fortum myös kouluttaa johtajia etäjohtmiseen: osa työstä toimistolla ja osa etänä.
- Tilitoimistoissa etätyöskentely ei ole aikaisemmin ole ollut kovin hyväksyttyä. Nyt sitä suositaan mm. pääkaupunginseudulla, mikä on myös vähentänyt jopa huomattavastikin toimitilaneliöiden tarvetta. Tämän vuoksi esim. Rantalainen Oy on hankkinut ergonomisia työpisteitä koteihin. Rantalainen työllistää n. 1100 henkilöä Suomessa.
- Martikaisen mukaan (Rantalainen Oy): "Johtamisessa korostuu luottamus ja se, että esimiehen pitää aktiivisesti selvittää, ovatko asiat kunnossa. Ei voi luottaa siihen, että jos etätyöntekijältä ei tule viestiä, asiat ovat hyvin. Lisäksi työtehtävien pitää olla selkeitä."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Katja Nousiainen on käymässä työpaikalla puolentoista vuoden tauon jälkeen. Työtä palkka- ja HR-asiantuntijana on voinut tehdä kotoa käsin koko korona-ajan.

Konttorilla ei juuri työkavereita näy, vaikka Askon entiseen huonekalutehtaaseen Lahdessa remontoitu toimisto tarjoaa viihtyisät punatiilien kehystämät tilat. Taloushallinnon palveluja tarjoavan Rantalaisen henkilökunta on etätöissä tai kesälomalla.

Nousiainen haluaa jatkaa etätöissä korona-ajan jälkeenkin. Hän on mielestään etätöissä tehokkaampi.

- Olen ajatellut sellaista rytmiä, että 2-3 päivää viikossa olisin toimistolla ja loput etänä.

Nousiainen on myös firman pääluottamushenkilö. Hänen mukaansa useimmat työntekijät haluavat tehdä päivän tai pari viikosta etätöitä.

- Monet kaipaavat sosiaalisia kontakteja ja työyhteisöä. Kyselyssä yli 90 prosenttia toi esille, että työyhteisössä oleminen on tosi tärkeää.

Pelisääntöjä on pohdittu työntekijän edustajien ja kuuden luottamushenkilön neuvottelukunnassa. Työntekijät voivat päättää etä- ja lähitöistä varsin vapaasti. Asiakkaita tavataan kuitenkin toimistolla.

Yli kolmasosa lisäisi etätöitä, mutta moni on myös kyllästynyt

Monilla työpaikoilla valmistaudutaan siihen, että korona-ajan jälkeenkin osa työstä tehdään etänä.

Etätyön tekeminen koronan hellitettyä jakaa vastaajia Ylen Taloustutkimuksella teettämässä kyselyssä. 35 prosenttia työntekijöistä haluaisi jatkossa tehdä etätöitä aiempaa enemmän, mutta toisaalta melkein yhtä suuri joukko ei halua lisää etätöitä.

Vuosi sitten heinäkuussa etätyön suosio oli huipussaan, kun peräti 56 prosenttia halusi lisätä etätyötä aiemmasta, joten sen jälkeen moni on myös kyllästynyt etätyöhön.

Työpaikalle paluuta suosivien määrä on pysynyt samalla tasolla, mutta entistä useampi ei osannut sanoa kantaansa.

Työpaikoilla pohditaan nyt mikä olisi etä- ja lähityön sopiva suhde ja kuinka tarkasti sitä pitää säädellä.

Ylen kyselyn perusteella etätyötä tehneistä kolmasosa haluaisi jatkossa tehdä etätöitä yli puolet työajastaan. Lähitöissä enemmän kuin puolet ajasta viettäisi 24 prosenttia ja runsas 20 prosenttia haluaisi tehdä yhtä paljon molempia.

Ääripäät eli pelkkä etä- tai lähityö eivät ole kovin suosittuja.

Vaikka etätyöstä puhutaan paljon, melkein puolet kansalaisista ei ole tehnyt etätöitä koronakriisin aikana. Vastaajista 52 prosenttia on ollut etätyössä.

Videolla johtaminen vaatii pomoilta opettelua

Vaikka työntekijöillä on halukkuutta etätöihin, kaikki johtajat eivät ole päässeet etätyömoodiin käden käänteessä. Tähän ovat tarttuneet monet johtamiskonsultit.

Tarjolla on vaikkapa Hybridijohtamisen valmennus esihenkilöille, Onnistu etäjohtamisessa, Paikkariippumaton johtaminen ja muita kursseja.

Etätyön johtamisen koulutukset alkoivat jo viime syksynä, mutta nyt edessä on hybridijohtamisen kurssien buumi. Enää ei kouluteta poikkeusoloista selviämiseen vaan työelämän pysyvään muutokseen.

Esimerkiksi Elinkeinoelämän keskusliitto on koonnut eri kouluttajien kurssipaketin etätyön johtamiseen.

Mikä etäjohtamisessa on niin vaikeaa, että siihen pitää kurssittaa?

- Etätyön ja hybridityön maailmassa meiltä johtajilta otetaan osa työkalupakista pois. Meillä ei ole enää paikan päällä haahuilua ja ihmisten kanssa jutustelua, sanoo Aalto EE:n toimitusjohtaja Pekka Mattila.

Aalto EE eli Aalto University Executive Education on Aalto-yliopiston omistama liikkeenjohdon palveluja myyvä yritys.

Etäjohtamisessa korostuu Mattilan mukaan se, miten koordinoidaan ja kontrolloidaan pehmeästi, niin että tehokkuus säilyy.

- Lisäksi pitäisi varmistaa se, että ihmiset pystyvät kokemaan merkityksen tuntua, että he näkevät työnsä osana isompaa kokonaisuutta.

Paljon on kyse digitaalisen kommunikoinnin opettelusta.

- Kun toinen on lähellä, on helppo huomata onko kaikki kunnossa. Verkon yli se ei ole niin helppoa, pitää ehkä uskaltaa kysyä rohkeammin, Mattila sanoo.

Bucket list tai jatka tarinaa -leikki etäkokoukseen

Jotkut yritykset ovat tehneet käsikirjoja etäjohtamiseen.

Esimerkiksi Fortumilla on koottu virtuaalisen johtamisen opas, jossa annetaan seikkaperäisiä ohjeita muun muassa päivittäisiin vartin videokokouksiin ja harvemmin pidettäviin pitempiin kokouksiin. Opas on koko henkilökunnan saatavilla intranetissä.

Palaverien mielenkiinnon säilyttämiseksi ehdotetaan esimerkiksi kokoustamista välillä seisaaltaan tai kuvan räpsäisyä ruudulla näkyvistä osallistujista.

Pitkän kokouksen alkuun suositellaan kymmenen minuutin toimintaa murtamaan jäätä. Kukin voi vuorollaan vaikkapa esitellä huonettaan tai valokuvaa videon välityksellä. Opas listaa tähän monia vinkkejä.

Lisäksi tarjolla on lukuisia ryhmäharjoituksia kuten kertomuksen tekeminen niin, että jokainen jatkaa tarinaa vuorollaan. Toisessa harjoituksessa henkilö saa vuorollaan esitellä bucket-listin eli listauksen siitä, mitä haluaisi elämässään tehdä ja kokea. Muut keskustelevat.

Oppaan mukaan harjoitukset luovat yhteishenkeä ja opettavat kuuntelemaan toista.

Fortumin henkilöstöjohtaja Eveliina Dahl kertoo, että opas tehtiin pian etätyöhön siirtymisen jälkeen, kun tiiminvetäjiltä alkoi tulla paljon kysymyksiä muun muassa palaverien rytmittämisestä ja tiimihengen kasvattamisesta.

Muun kuin tiukan työasian puhumisella pidetään Dahlin mukaan yllä luottamusta ja tiimihenkeä digikokousten maailmassa.

- Useinhan tiimin kanssa tehdään muitakin kuin työjuttuja, käydään esimerkiksi tekemässä jotain aktiviteettia tai illallisella tai mennään kaupungille. Oppaalla haluttiin inspiroida esimiehiä, että vaikka ei pystytä näkemään, niin nykyajan työkaluilla pystyy kuitenkin tekemään tiimiyttämistä.

Oppaan keinojen soveltamisen laajuutta tai suosiota ei ole kysytty henkilöstöltä, mutta Dahlin mukaan työntekijät ymmärtävät vapaamuotoisen yhteydenpidon merkityksen. Kun yhteiset kahvitauot ja lounaat jäivät pois, tilalle tuli nopeasti virtuaalikahveja tai viikottaisia puolen tunnin slotteja ei-työasioille.

Fortum aikoo myös kouluttaa johtajat uuteen vaiheeseen.

- Nyt valmistaudutaan siihen, että suurin osa menee hybridimalliin eli osa työajasta tehdään konttorilla ja osa kotona.

Pekka Mattilan mukaan kokousten epävirallinen jutustelu on sosiaalinen liima, jota ei pidä väheksyä. Videokokouksessa tätä ei herkästi ole, vaan se pitää käsikirjoittaa mukaan.

- Kun on vaikkapa tiimin yhteinen kokous, ei suoraan vain rynnätä siihen agendalle koska niin helposti verkossa käy, vaan ensin tehdään jotain, joka korvaa sen normaalin kokouksen hälinän ja jutustelun, joka aloittaa ja lopettaa melkein kaikki kokoukset.

Muun kuin työasian puhuminen videokokouksessa ei ole kaikille luontevaa, jolloin oppaat ja menetelmät ovat hyödyllisiä.

Tilitoimistoissa etätyö oli ennen hyi hyi

Etätyön takia monissa firmoissa pohditaan myös toimitilojen vähentämistä tai ainakin muuntamista niin, että tapaamisiin sopivia tiloja on enemmän ja yksittäisiä työpisteitä vähemmän.

Rantalaisen toimistoneliöt ovat jo vähentyneet, vaikka yhtiö on kasvanut vuoden aikana tuntuvasti yrityskaupoilla.

- Toimitilojen tarve pääkaupunkiseudulla on vähentynyt noin 40 prosenttia lattianeliöissä mitaten eli sen verran tiloista luovuttu, sanoo Rantalaisen yrityskauppojen ja lakiasioiden johtaja Kimmo Martikainen.

Tiloissa säästetään, mutta vastaavasti työntekijöille hankitaan koteihin ergonomisia työpisteitä.

Rantalaisella etätöitä tehtiin ennen koronaakin, vaikka tilitoimistoissa se ei ole kovin yleistä.

- Etätyö ja jopa liukuva työaika ovat olleet hyi hyi tällä alalla. Monet firmat ovat kasvaneet yrittäjän ympärille ja toimineet aika perinteisesti.

Yhtiö työllistää 1100 työntekijää eri puolilla Suomea. Martikaisen mukaan etätyö on suosituinta pääkaupunkiseudulla, sillä muualla työmatkoihin ei tuhraannu yhtä paljoa aikaa.

Myös Martikaisen mukaan etätyö vaatii esimieheltä huomattavasti aiempaa suurempaa aktiivisuutta.

- Johtamisessa korostuu luottamus ja se, että esimiehen pitää aktiivisesti selvittää, ovatko asiat kunnossa. Ei voi luottaa siihen, että jos etätyöntekijältä ei tule viestiä, asiat ovat hyvin. Lisäksi työtehtävien pitää olla selkeitä.

Katja Nousiaisen mukaan etätyöntekijöiden johtaminen vaatii ihmistuntemusta ja pelisilmää. Ongelmia voi myös helposti jäädä huomaamatta.

- Me ollaan niin erilaisia. Toiset toivovat kontaktia viikoittain, toiset ehkä kuukausittain. Se on suuri haaste.
Lue myös: Voiko etätöitä tehdä milloin ja missä huvittaa? Voiko työnantaja pakottaa etätöihin? Kymmenen kysymystä ja vastausta, jotka sinun on hyvä tietää etätyöstä

# data[].attributes.attachment_link.title
Pomoja laitetaan etäjohtamisen kursseille ja työpaikoilla tehtaillaan oppaita "sosiaalisen liiman" rakentamiseen - yli kolmasosa työntekijöistä haluaa tehdä enemmän etätöitä

# data[].attributes.attachment_link.description
Katja Nousiainen on käymässä työpaikalla puolentoista vuoden tauon jälkeen. Työtä palkka- ja HR-asiantuntijana on voinut tehdä kotoa käsin koko korona-ajan. Konttorilla ei juuri työkavereita näy, vaikka Askon entiseen huonekalutehtaaseen Lahdessa remontoitu toimisto tarjoaa viihtyisät punatiilien kehystämät tilat. Taloushallinnon palveluja tarjoavan Rantalaisen henkilökunta on etätöissä tai kesälomalla. Nousiainen haluaa jatkaa etätöissä korona-ajan jälkeenkin.

# data[].attributes.body
Mielenkiintoista, että Paanetojan mukaan työlaeissa ei ole yhtään säännöstä, jossa käytettäisiin termiä etätyö. Tästä huolimatta Koskisen mukaan:  "Yleinen ajantasainen työlain-säädäntömme, kuten työsopimuslaki, työaikalaki ja työturvallisuuslaki, koskee myös etätyötä. Etätyö on vain yksi tapa tehdä työtä. Katso kohta: 10 §. Onko etätyötä koskeva lainsäädäntömme ajan tasalla?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Korona pakotti sadat tuhannet suomalaiset etätöihin puolitoista vuotta sitten. Laki ei tarjoa suoria vastauksia kaikkiin etätyön ongelmiin. Asiantuntijat kertovat vinkkinsä kiperiin tilanteisiin.

Turun yliopiston työoikeuden professori emeritus Seppo Koskinen ja Helsingin yliopiston työoikeuden dosentti Jaana Paanetoja. Kuva: Arash Matin / Yle, Markku Pitkänen / Yle

Maaliskuussa 2020 - eli puolitoista vuotta sitten - Suomi julistettiin poikkeustilaan.

Työpaikoilla se merkitsi satojen tuhansien toimistotyöntekijöiden siirtymistä etätöihin joko osittain tai usein jopa kokonaan.

Ennen koronaa etätyö oli harvojen herkkua ja jopa jonkinlainen etuoikeus. Etätyön sisällöstä ja määrästä työntekijä ja työnantaja tekivät lähes aina erillisen kirjallisen etätyösopimuksen.

Poikkeustilan jälkeen väki karkotettiin konttoreistaan maailmalle useimmiten ilman minkäänlaista sopimusta. Työpaikkojen etätyösäännöt ja -käytännöt poikkeavat yhä suuresti toisistaan.

Ylen kysymyksiin vastaavat oikeustieteen tohtorit ja työoikeuden ekspertit Seppo Koskinen ja Jaana Paanetoja.
1 §. Lähtö etätyöhön tapahtui kertarysäyksellä ja ilman minkäänlaisia sopimuksia. Onko minun nyt pyydettävä pomoltani lupa jopa kynän ostamiseen? Millaisista asioista saan päättää ihan itse?
Koskinen: Etätyössä työntekijän oikeudet ja velvollisuudet ovat lähtökohtaisesti samat kuin tavanomaisella työpaikalla. Normaalitilanteessa työnantaja tarjoaa työntekijälle työvälineet ja näin asia on syytä järjestää myös etätyössä. Työntekijän ei tule lähteä siitä, että hänen itsenäinen päätösvaltansa etätyössä olennaisesti kasvaisi. Esimerkiksi se tulee sopia, mitä työvälineitä työntekijä saa itse hankkia.

Paanetoja: Työn tekeminen etäoloissa ei siirrä työnantajan päätösvaltaa miltään osin työntekijälle, eikä työntekijä voi tehdä etäoloissa päätöksiä työnantajan puolesta. Epäselvyyksien välttämiseksi on tärkeää sopia kaikista käytännön asioista etäoloihin siirryttäessä.
2 §. Emme ole sopineet myöskään tarkasta etätyöpaikastani. Saanko siis tehdä töitäni ihan missä huvittaa - vaikkapa kahviloissa ja kirjastoissa? Siellä on paremmat verkkoyhteydet kuin kotonani.
Koskinen: Jos työnantaja ei ole nähnyt tarpeelliseksi sopia etätyöpaikasta, työntekijän valta tehdä töitä erilaisissa paikoissa on mahdollista. Tällöin työntekijän tulee huolellisesti arvioida se, missä etätyötä on asianmukaista ja turvallista tehdä. Etätyön yhteydessä työntekopaikka on kuitenkin niin keskeinen asia, että sitä ei tulisi jättää sopimatta. Esimerkiksi etätyön tekemistä ulkomailla eivät työnantajat yleensä hyväksy.

Paanetoja: Jos työtä ei ole sovittu tehtävän esimerkiksi työntekijän kotona, voi työntekijä lähtökohtaisesti päättää siitä, mikä on konkreettinen työn suorituspaikka etäoloissa. Kahvila ei välttämättä ole suositeltava paikka muun muassa tietoturvan vaarantumisen näkökulmasta. Tässäkin korostuu sopimisen tärkeys: siitä, missä etätyötä voi tehdä, tulisi ehdottomasti sopia.
3 §. Voiko työnantajani vaatia minulta etätyössä samaa työpanosta kuin toimistolla?
Koskinen: Työnantajan tulee arvioida työntekijän työpanos aina asianmukaisesti ottaen huomioon esimerkiksi työntekemisen paikan merkitys tulokseen. Etätyön osalta ei voida yleisesti sanoa, miten se vaikuttaa tulokseen. Joillakin se sitä parantaa, toisilla heikentää ja joillakin se ei merkitse mitään. Työnantajakin joutuu huolella miettimään sen, miten etätyöajan tulosta arvioidaan. Etätyöajan tuloksen arviointia on syytä käsitellä yhdessä henkilöstön edustajien kanssa.

Paanetoja: Kyllä. Työpanos ei voi lähtökohtaisesti vaihdella sen mukaan, mikä on työn suorituspaikka. Tosiasiassa etäoloissa - etenkin jos niihin on siirrytty yllättäen ja ilman suunnitelmallista valmistelua - voi tulla eteen erilaisia työn häiriötekijöitä. Jos näin käy, on niistä syytä keskustella heti esihenkilön kanssa.
4 §. Saako työnantaja yksipuolisesti muuttaa voimassa olevaa toimistotyösopimustani siten, että minun on tehtävä etätyötä joko osa-aikaisesti tai jopa koko työaikani?
Koskinen: Työsopimusta voidaan muuttaa kysytyllä tavalla sopimalla, työn uudelleenjärjestelyyn liittyvällä irtisanomisperusteella ja väliaikaisesti työturvallisuuslain nojalla. Läsnätyöstä etätyöhön siirtyminen ja paluu takaisin esimerkiksi osittaiseen läsnätyöhön edellyttävät yleensä siinä määrin olennaisia työn uudelleen järjestelyjä, että niistä tulee neuvotella myös yhteistoimintamenettelyssä, jos yritys tai yhteisö kuuluu yhteistoimintalain piiriin.

Paanetoja: Ei voi, sillä tämän tyyppinen yksipuolinen sopimuksen muutos ei kuulu työnantajan työnjohtovaltaan. Eri asia on se, jos työsopimuksessa sovitut ehdot mahdollistavat tällaisen työnantajan toiminnan.
5 §. Teen etätyössä joskus tosi pitkiä päiviä. Voinko laskuttaa ylitöistä?
Koskinen: Ylityö tapahtuu aina työnantajan pyynnöstä. Tällainen pyyntö ja lupa ylitöiden tekemiseen on mahdollista myös etätyössä. Työntekijä ei itse voi päättää tehdä ylitöitä.

Paanetoja: Pitkä päivä tai työpäivän venyminen ei sellaisenaan tarkoita ylityötä. Ylityötä syntyy eri tavoin riippuen siitä, millainen työaikajärjestelmä on käytössä. Työntekijän omasta aloitteesta tehty työ ei voi tulla koskaan ylityönä korvattavaksi.

Käytännössä ylityötä voi kuitenkin syntyä joskus myös työnantajan hiljaisen suostumuksen perusteella.
6 §. Muste loppuu tulostimestani. Kipaisen autolla markettiin. Onko kyse työajasta ja työmatkasta? Entä, jos ostan samalla perheen ruuat viikonlopuksi?
Koskinen: Etätyön osalta tulee etukäteen sopia se, mitä käytäntöä noudatetaan kyseisessä tilanteessa. Jos on esimerkiksi sovittu, että työnantaja toimittaa tulostimen musteet työntekijän ilmoituksen perusteella, silloin automatka markettiin ei ole työaikaa eikä työmatka. Jos mitään ei ole etukäteen sovittu, työntekijän on syytä tiedustella ennen markettiin lähtemistä, mitä käytäntöä asiassa noudatetaan. Yleensä omin päin tapahtuva kyseinen matka ei ole työnantajan ollessa toista mieltä työaikaa ja työmatka, ellei työntekijä pysty osoittamaan työnantajan edellyttäneen tällaista toimimista. Yksityisten asioiden hoitaminen samalla reissulla yleensä vaikeuttaa matkan katsomista työajaksi ja työmatkaksi.

Paanetoja: Työaikalain mukaan työaikaa on työhön käytetty aika ja niin sanottu työpaikkapäivystys. Muu aika, mukaan lukien matkaan käytetty aika, ei ole lähtökohtaisesti työajaksi luettavaa aikaa. Jos kuitenkin työntekijän työtehtäviin kuuluu tässä tarkoitettu tarvikkeiden hankinta, voi kysymys olla työajasta. Se, että työntekijä hoitaa omia asioitaan samalla reissulla voi kuitenkin viitata siihen, että aika ei lukeudu työajaksi. Työntekijän on syytä varmistua etukäteen siitä, että voiko hän hankinnan tehdä ja miten siihen käytettyä aikaa arvioidaan. Työntekijä voi kuitenkin saada palkkaa myös sellaiselta ajalta, joka ei ole edellä tarkoitettua työaikaa.
7 §. Käsittelen etätyössänikin työnantajan liikesalaisuuksia. Kuka on vastuussa, jos tietokoneeni hakkeroidaan tai tulostamani salaiset asiakirjat katoavat?
Koskinen: Etätyön yhteydessä tulee aina sopia työvälineistä kuten siitä, kenen tietokoneella etätyö tehdään. Jos tietokone on työnantajan, työnantaja silloin vastaa myös hakkeroinnista ja sen seuraamuksista. Jos sen sijaan on sovittu työntekijän oman tietokoneen käyttämisestä, sen tietosuoja tulee aina tarkistaa ennen etätyön aloittamista. Jos työnantaja on todennut työntekijän tietokoneen tietosuojan riittäväksi, työnantaja on tällöinkin vastuussa kysytyistä asioista samalla tavoin kuin normaalisti toimistotyössä, kun työskennellään työnantajan koneella.

Paanetoja: Työnantajan velvollisuuksiin kuuluu hankkia työssä tarvittavat välineet ja hoitaa niiden suojaus asianmukaisesti, ellei muusta ole sovittu. Liikesalaisuuksien salassapito on voimassa koko työsuhteen ajan riippumatta siitä, missä työtä fyysisesti tehdään. Työntekijän tulee toimia huolellisesi ja omalta osaltaan varmistaa, että asiakirja-aineisto ei katoa.
8 §. Asuntoni on pieni. Erilliseen etätyöhuoneeseen perheelläni ei ole varaa. Joudun työskentelemään makuuhuoneessamme. Puolisoni ei pidä tästä ratkaisusta. Työnantajani taas ei suostu siihen, että työskentelisin työpaikalla. Mikä neuvoksi?
Koskinen: Etätyösopimusta tehtäessä ja ylimalkaan etätyöhön siirryttäessä on yleisellä tasolla käytävä läpi etätyön onnistumisen edellytykset. Työntekijän tulee silloin itse keskustella asiasta perheenjäsentensä kanssa ja saada heiltä tähän suostumus. Jos tällaista suostumusta ei työntekijä saa, työnantaja ei voi velvoittaa työntekijää etätyöskentelemään kotonaan. Jos asia paljastuu vasta myöhemmin, työntekijän on syytä keskustella asia työnantajan kanssa. Ratkaisun tulee tällöinkin olla joku muu kuin etätyön jatkaminen kotona.

Paanetoja: Ymmärrän kysymyksen niin, että työntekijä on joutunut siirtymään etätyöhön ilman nimenomaista yksityiskohtaista sopimusta ja yllättäen. Kysymykseen ei ole mitään selkeää laista löytyvää vastausta. Jos työpaikalle palaaminen ei ole turvallista, on työnantajan kanta ymmärrettävä. Toisaalta työnantaja ei voi "pakottaa" jäämään etäoloihin. Asiasta olisi keskusteltava työnantajan ja työntekijän kesken ja päästävä järjestelyistä toimivaan ratkaisuun.
9 §. Työpaikallani kaikki halukkaat eivät saa tehdä etätöitä niin paljon kuin haluaisivat. On puhuttu epätasa-arvosta. Kuka sanoo kaapin paikan?
Koskinen: Työntekijöitä aidosti kuunteleva, kekseliäs ja joustava työnantaja löytää ratkaisun kiperiin ongelmiin helpommin kuin omaa määräysvaltaansa korostava työnantaja. Silloin kun etätöistä sovitaan aidosti, kukaan ei määrää kaapinpaikkaa. Jos kyse on irtisanomisperusteella toteutettavasta siirtymisestä etätyöhön, silloin määräysvalta on yhteistoimintaneuvottelun jälkeen työnantajalla.

Paanetoja: Jokaisella työnantajalla on työsopimuslakiin perustuva velvoite kohdella työntekijöitä tasapuolisesti. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kaikilla työntekijöillä olisi aina samat oikeudet. Tasapuolisen kohtelun periaatteen lähtökohtana on, että toisiinsa verrattavia työntekijöitä kohdellaan samankaltaisissa tilanteissa samalla tavoin. Kysymys on oltava ratkaistavan asian näkökulmasta samassa asemassa olevista työntekijöistä. Säännös edellyttää työnantajalta johdonmukaisia toimia tai ratkaisuja suhteessa työntekijöihinsä, ja se tulee sovellettavaksi niin eduissa kuin käytännöissäkin. Näin ollen esimerkiksi etätyökäytännöt eivät lähtökohtaisesti saa vaihdella työpaikalla työntekijäkohtaisesti. Tasapuolisen kohtelun vaatimuksesta voidaan kuitenkin poiketa, jos siihen on hyväksyttävä ja asiallinen syy. Työntekijät voidaan siis asettaa toisiinsa nähden erilaiseen asemaan muun muassa etätyöjärjestelyissä, jos siihen on objektiivisesti arvioiden hyväksyttävä syy. Se voi johtua muun muassa työn luonteesta, työntekijän asemasta, tehtävien sisällöstä tai työolosuhteista.
10 §. Onko etätyötä koskeva lainsäädäntömme ajan tasalla?
Koskinen: Yleinen ajantasainen työlainsäädäntömme, kuten työsopimuslaki, työaikalaki ja työturvallisuuslaki, koskee myös etätyötä. Etätyö on vain yksi tapa tehdä työtä. Siinä työntekopaikka on toinen kuin esimerkiksi toimistotyössä. Normaalistikin työsopimuksessa joudutaan sopimaan monia työntekemisen ehtoja. Etätyössä kyse on usein sekä etänä että toimistolla tehtävästä työstä. Tämä vaikeuttaa työsopimuksen tekemistä, mutta ei muuta perinteistä sopimusasetelmaa. Järjestöjen rooli voisi tässä tilanteessa olla sopimuksen tekemistä helpottava esimerkiksi laatimalla erilaisia etätyösopimuksen malleja. Ensisijainen vastuu etätyön onnistumisesta kuuluu kuitenkin työpaikoille.

Paanetoja: Työlaeissa ei ole itse asiassa yhtään säännöstä, jossa käytettäisiin termiä etätyö. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että lainsäädäntö olisi puutteellista. Usea etäoloissa tehtävään työhön liittyvä kysymys ratkeaa samaan tapaan kuin läsnätyössä, eikä erityissääntelylle ole välttämättä tarvetta. Jos jotain muuttaisin, niin lakisääteistä vakuutusturvaa. Sen tulisi olla sisällöltään sellainen, että läsnä- ja etätyössä tapahtuneet työtapaturmat korvataan samalla tavoin. Lisäksi miettisin, olisiko tarkoituksenmukaista ohjata sitä, mistä kaikesta on sovittava etätyöhön siirryttäessä tai ylipäänsä sovittaessa työn tekemisestä muualla kuin työnantajan kiinteässä työpaikassa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Voiko etätöitä tehdä milloin ja missä huvittaa? Voiko työnantaja pakottaa etätöihin? Kymmenen kysymystä ja vastausta, jotka sinun on hyvä tietää etätyöstä

# data[].attributes.attachment_link.description
Korona pakotti sadat tuhannet suomalaiset etätöihin puolitoista vuotta sitten. Laki ei tarjoa suoria vastauksia kaikkiin etätyön ongelmiin. Asiantuntijat kertovat vinkkinsä kiperiin tilanteisiin. Maaliskuussa 2020 - eli puolitoista vuotta sitten - Suomi julistettiin poikkeustilaan. Työpaikoilla se merkitsi satojen tuhansien toimistotyöntekijöiden siirtymistä etätöihin joko osittain tai usein jopa kokonaan.

# data[].attributes.headline
Hämäläinen ennakkoi finanssimaailman ja työn murrosta

# data[].attributes.subject
Hämäläinen ennakkoi finanssimaailman ja työn murrosta

# data[].attributes.body
- Hämäläisen mukaan mm:
* "Rahoitusmarkkinoiden ja rahapolitiikan iso tulevaisuuskysymys on  digitaalisen keskuspankkirahan luominen, josta keskustellaan julkisuudessa vielä hyvin vähän. Se tulee muuttamaan maailmaa aika lailla".
* "Digitaalinen keskuspankkiraha väistämättä tulee ja sitä tutkitaankin parhaillaan kaikissa keskuspankeissa ja muun muassa Kansainvälisessä järjestelypankissa BIS:ssä."
* "Työn murroksesta odottaa merkittävää. Automatisoituminen ja tekoälyn kehittyminen tarkoittaa sitä, että iso osa työtehtävistä katoaa. Samaan aikaan hoivatyön ja muiden ihmisten välisten töiden tarve lisääntyy. Ongelma on osin siinä, että näiden tehtävien arvostus ja sen mukaisesti palkitseminen on vähäistä."
* Koulutuksessa samoin kuin tutkimuksen ja tieteen alalla pitäisi tällainen työnmuutostrendi tulla otetuksi huomioon ajoissa.
Koulutuksen, tieteen ja tutkimuksen leikkauksia Hämäläinen pitää pelottavina.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sirkka Hämäläinen nousi Suomen Pankin pääjohtajaksi Suomen laman pahimmassa vaiheessa. Hän pelkää, että politiikan lyhytnäköisyys aiheuttaa 1980-luvun virheiden toistumisen.

Pitkäaikainen talousvaikuttaja Sirkka Hämäläinen tunnetaan yhä parhaiten Suomen Pankin pääjohtajana Suomen lama-ajalta.

Kovin pitkälle hän ei ole vieläkään päässyt karkaamaan: Hämäläinen seuraa maailman menoa Kruununhaassa lähellä Suomen Pankkia sijaitsevasta kodistaan, jossa hän viettää miehensä kanssa eläkepäiviään.

# data[].attributes.attachment_link.title
HS Visio | Sirkka Hämäläinen johti Suomea ulos lamasta - Nyt hän seuraa menoa sivusta ja pelkää vanhojen virheiden toistuvan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sirkka Hämäläinen nousi Suomen Pankin pääjohtajaksi Suomen laman pahimmassa vaiheessa. Hän pelkää, että politiikan lyhytnäköisyys aiheuttaa 1980-luvun virheiden toistumisen. Pitkäaikainen talousvaikuttaja Sirkka Hämäläinen tunnetaan yhä parhaiten Suomen Pankin pääjohtajana Suomen lama-ajalta. Kovin pitkälle hän ei ole vieläkään päässyt karkaamaan: Hämäläinen seuraa maailman menoa Kruununhaassa lähellä Suomen Pankkia sijaitsevasta kodistaan, jossa hän viettää miehensä kanssa eläkepäiviään.

# data[].attributes.headline
YLE: Islantilaiset testasivat lyhennettyä työviikkoa 

# data[].attributes.subject
YLE: Islantilaiset testasivat lyhennettyä työviikkoa 

# data[].attributes.body
- Tuloksista kävi ilmi, että tuottavuus joko parani tai pysyi ennallaan kokeilussa mukana olleissa työpaikoissa.
- Kokeilun jälkeen Islannin ammattiliitot saivat neuvoteltua pysyviä lyhennyksiä työaikaan kymmenille tuhansille jäsenilleen.
- Työajan lyhentämistä kokeillaan parhaillaan myös monissa muissa maissa esim. Espanjassa ja Uudessa-Seelannissa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Samantyyppisiä kokeiluja on käynnissä useissa maissa, muun muassa Espanjassa ja Uudessa-Seelannissa.

Katunäkymä Reykjavíkista. Selvityksessä oli mukana muun muassa pääkaupungin kaupunginvaltuusto. Kuva: Nella Nuora / Yle

Islannissa on saatu rohkaisevia tuloksia kokeilussa, jossa julkisen puolen työntekijät kokeilivat vuosina 2015-2019 lyhennettyä työviikkoa, kirjoittaa BBC. (siirryt toiseen palveluun)

Kokeeseen otti osaa yli 2 500 ihmistä, joka vastaa noin yhtä prosenttia Islannin työvoimasta. Työntekijöiden palkat pysyivät ennallaan työtuntien vähenemisestä huolimatta.

Selvitystä olivat tekemässä Islannin hallitus ja Reykjavíkin kaupunginvaltuusto yhteistyössä brittiläisen ajatushautomo Autonomy (siirryt toiseen palveluun) n sekä islantilaisen Association for Sustainable Democracy - (siirryt toiseen palveluun) järjestön (Alda) kanssa.

Moni kokeeseen osallistuneista siirtyi 40 työtunnin viikosta joko 35 tai 36 tunnin työviikkoon.

Tuloksista kävi ilmi, että tuottavuus joko parani tai pysyi ennallaan kokeilussa mukana olleissa työpaikoissa. Työntekijät kertoivat stressitilansa vähentyneen ja he kokivat, että lyhennetty työviikko pienensi burnoutin riskiä. Lisäksi raportoitiin kohentuneesta terveydestä ja työhyvinvoinnista.

- Maailman laajin julkisella sektorilla toteutettu kokeilu lyhennetystä työviikosta oli kaikilla mittareilla mitattuna ylivoimainen menestys, sanoo ajatushautomo Autonomyn tutkija Will Stronge, joka toivoo, että eri maiden hallitukset ottavat oppia kokeilusta.

Onnistuneen kokeilun jälkeen Islannin ammattiliitot saivat neuvoteltua pysyviä lyhennyksiä työaikaan kymmenille tuhansille jäsenilleen. Kaikkiaan noin 86 prosenttia Islannin työvoimasta on nyt joko siirtynyt lyhennettyihin työtunteihin tai saanut oikeuden lyhentää työaikaansa.

Työajan lyhentämistä kokeillaan parhaillaan myös monissa muissa maissa. Espanjassa alkaa syksyllä kolmivuotinen kokeilu, (siirryt toiseen palveluun) jossa on mukana 200 yritystä ja jopa 6 000 työntekijää. Yritykset voivat tahtoessaan siirtyä nelipäiväiseen työviikkoon. Työntekijöiden palkkojen on määrä pysyä ennallaan.

Uudessa-Seelannissa puolestaan Unilever-yhtiö on antanut työntyöntekijöillensä mahdollisuuden vähentää työaikaansa 20 prosentilla ilman, että se vaikuttaa palkkaan.
Korjaus 9.7.2021 kello 12.05: Jutussa väitettiin aiemmin virheellisesti, että rahat Espanjan lyhennettyyn työviikko -kokeiluun tulisivat EU:n elpymisrahastosta. Lue myös: Kelpaisiko nelipäiväinen työviikko? Entä viisituntinen työpäivä? Lyhennetty työaika on buumi maailmalla ja tällaisia tuloksia siitä on saatu

# data[].attributes.attachment_link.title
Islantilaiset testasivat lyhennettyä työviikkoa laajassa kokeilussa - testin jälkeen valtaosa työvoimasta lyhensi työaikaansa: "Ylivoimainen menestys"

# data[].attributes.attachment_link.description
Samantyyppisiä kokeiluja on käynnissä useissa maissa, muun muassa Espanjassa ja Uudessa-Seelannissa. Islannissa on saatu rohkaisevia tuloksia kokeilussa, jossa julkisen puolen työntekijät kokeilivat vuosina 2015-2019 lyhennettyä työviikkoa, kirjoittaa BBC. (siirryt toiseen palveluun) Kokeeseen otti osaa yli 2 500 ihmistä, joka vastaa noin yhtä prosenttia Islannin työvoimasta. Työntekijöiden palkat pysyivät ennallaan työtuntien vähenemisestä huolimatta.

# data[].attributes.headline
EK: Työperusteisen maahanmuuton päätöksiä tulisi vauhdittaa kasvun varmistamiseksi

# data[].attributes.subject
EK: Työperusteisen maahanmuuton päätöksiä tulisi vauhdittaa kasvun varmistamiseksi

# data[].attributes.body
- EK:n mukaan Suomen työmarkkinoilta on poistunut 10 000 henkeä vuosittain viimeisen 10 vuoden ajan ja sama meno jatkuu seuraavat 40 vuotta. EK arvioi vajeeksi: puolen miljoonaa henkilöä.
- artikkelissa on käsitelty EK:n esittämiä toimenpiteitä budjettiriiheen työperäisen maahanmuuton vauhdittamiseksi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maan hallituksen itselleen asettamat tavoitteet 10 000 lisätyöllisestä vuositasolla työperäisen maahanmuuton kautta eivät tule toteutumaan ilman mittavia lisäresursseja syksyn budjettiriihessä. Koronarajoituksia purettaessa Suomen tulisi saada talouskasvusta ripeästi kiinni, mutta pula osaavasta työvoimasta uhkaa jo nyt kasvumahdollisuuksia. EK pelkää, että työlupajonot räjähtävät käsiin koronakriisin hellittäessä, jollei tilannetta ennakoida ja toimenpiteisiin ryhdytä heti.

"Suomen työmarkkinoilta on poistunut 10 000 henkeä vuosittain viimeisen 10 vuoden ajan ja sama meno jatkuu seuraavat 40 vuotta. Puhutaan siis puolen miljoonan vajeesta isossa kuvassa. Nämä mittasuhteet on hyvä pitää mielessä päätöksiä tehtäessä. Syksyn budjettiriihessä onkin aika siirtyä sanoista tekoihin työ- ja opiskeluperusteisen maahanmuuton vauhdittamiseksi", sanoo EK:n johtaja Taina Susiluoto.

EK esittää seuraavia toimenpiteitä maan hallituksen syksyn budjettiriiheen:

"Rajat auki -raha" eli patoutuneen lupatarpeen käsittelyn henkilöstöresurssit turvattava sisäministeriölle / Maahanmuuttovirastolle, työ- ja elinkeinoministeriölle / TE-toimistoille ja ulkoasianministeriölle / edustustoille sekä varauduttava samalla Maahanmuuttoviraston henkilöstövajeisiin vuoden 2023 osalta yhteensä 30 M€ siirtomäärärahalla palkkakuluihin.

Automaattisen päätöksenteon rakentamiseen ja oleskelulupaprosessin tietojärjestelmien uudistamiseen tarvitaan 20 M€ allokointi EU-elvytysvaroista ja mahdollinen lisärahoitus turvattava kansallisesta budjetista.

Hallituksen tavoite 10 000 kansainvälisen opiskelijan työllistymiseksi Suomeen edellyttävät STAYinFinland -trainee-ohjelmaa toteuttavaksi yhdessä yritysten kanssa sekä digitaalista suomen kielen opetusta jo ennen Suomeen tuloa. Lisäksi suomen kielen opinnot tulisi asettaa pakollisiksi. Yhteensä 5 M€ määräraha.

Englanninkielistä opetusta ja päivähoitoa tulee reippaasti lisätä kuntien tarvekartoituksen perusteella varmistamaan työn perässä muuttavien perheiden pysyminen Suomessa. Samalla on mahdollistettava ulkomaisten oppilaiden liittyminen opetukseen kesken lukuvuoden. Yhteensä 7 M€ opetus- ja kulttuuriministeriölle tarveperusteista määrärahaa.

Suomen maabrändi päivitettävä vastaamaan koronan jälkeisen ajan turvallista perhe-elämää ja työntekoa ja varmistettava Business Finlandin kansainvälisten osaajien houkuttelun Talent Boost -ohjelman määrärahat sekä ulkoministeriön Virtual Finland hankkeen yhteys maahanmuuton tiekarttaan. Tähän allokoitava 9M€ Suomen kestävän kasvun ohjelman EU-elvytysvaroista.

Työ- ja koulutusperusteisen maahanmuuton lainvalmistelu priorisoitava, koska tällä hetkellä lainvalmistelu ministeriöissä laahaa pahasti jäljessä aikataulusta:
- ulkomaalaislain 5 luvun uudistaminen, mm. työnantajien sertifiointi (TEM)
- kansallisen D-viisumin käyttöönotto (UM) ja käyttöalan laajentamisen valmisteluvastuu päätettävä siirtää TEM:lle.

Akuutteja työvoimatarpeita on eri puolilla maata ja kaikilla toimialoilla. Niihin on pystyttävä vastaamaan nopeasti tai kasvun mahdollisuus menetetään. Tarve on suurinta kasvukeskuksissa, mutta erityisen vaikeaa on täyttää työpaikkoja niitä ympäröivällä maaseudulla. IT-alan, kyberturvallisuuden ja hoiva-alan ammattilaisista on ollut krooninen pula jo pitkään. Rakennus- ja konepajateollisuus tarvitsevat tekijöitä. Kun koronarajoitukset helpottavat, myös hotelli- ja ravintola-alan työttömyys- ja lomautusjaksot vaihtuvat pulaan työntekijöistä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Maan hallituksen itselleen asettamat tavoitteet 10 000 lisätyöllisestä vuositasolla työperäisen maahanmuuton kautta eivät tule toteutumaan ilman mittavia lisäresursseja syksyn budjettiriihessä. Koronarajoituksia purettaessa Suomen tulisi saada talouskasvusta ripeästi kiinni, mutta pula osaavasta työvoimasta uhkaa jo nyt kasvumahdollisuuksia. EK pelkää, että työlupajonot räjähtävät käsiin koronakriisin hellittäessä, jollei tilannetta ennakoida ja toimenpiteisiin ryhdytä heti.

# data[].attributes.headline
ETLA: Kannustimet lisäävät TKI-investointeja ja patentointia

# data[].attributes.subject
ETLA: Kannustimet lisäävät TKI-investointeja ja patentointia

# data[].attributes.body
Artikkelin mukaan: " Viimeaikainen kansainvälinen yritystason aineistoanalyysiin perustuva tutkimus viittaa siihen, että verotuet lisäävät sekä t&k-investointeja että patentointia. "

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tiivistelmä

T&k-verotukia käytetään OECD-maissa laajalti lisäämään yritysten kannustimia investoida tutkimus- ja kehitystoimintaan. Viimeaikainen kansainvälinen yritystason aineistoanalyysiin perustuva tutkimus viittaa siihen, että verotuet lisäävät sekä t&k-investointeja että patentointia. T&k-verohuojennusjärjestelmissä on suuria maakohtaisia eroja verotuen asteen ja verotukimallien ominaisuuksien suhteen. Tyypillisesti yritys voi tehdä verovähennyksen tuloverosta perustuen t&k-kustannusten kokonaisvolyymiin. T&k-verotukimallien ominaisuuksien vaikuttavuudesta on saatavilla varsin vähän tutkimustietoa. Ei ole selvää, minkälainen t&k-verotukimalli antaa parhaat kannustimet yritysten tutkimus- ja kehityspanostuksille sekä tuottaa eniten innovaatiotuotoksia.

Analysoimme t&k-verotukiasteen ja verotukijärjestelmän ominaisuuksien yhteyttä yrityssektorin omiin t&k-panostuksiin ja innovaatiotuotoksiin 35 maan joukossa vuosina 2000-2018. T&k-verotukea enemmän tarjoavissa maissa yrityssektori investoi tutkimukseen ja kehitykseen suhteessa bruttokansantuotteeseen selvästi muita maita enemmän. Myös verotukimallin ominaisuuksilla on merkitystä. T&k-intensiteetti ja haettujen patenttien määrä oli suurempi maissa, joissa verovähennys lasketaan yrityksen t&k-kustannusten lisäyksestä sen aiempiin t&k-panostuksiin verrattuna (ts. käytössä on inkrementaalinen verotukimalli) tai joissa tämän lisäksi verohuojennusmalliin sisältyy t&k-kustannusten kokonaisvolyymiin perustuva vähennysmahdollisuus.

Abstract

In OECD countries, tax subsidies are widely used to increase incentives for companies to invest in research and development. Recent international research suggests that R&D tax support increases both R&D investment and patent applications. However, it is unclear what kind of R&D tax scheme provides the best incentives for companies to invest in research and development and generate innovation. There are considerable differences between the countries' R&D tax relief schemes, not only in terms of the amount of tax relief but also in terms of the characteristics of the tax support scheme. Typically, a company can make a tax deduction from income tax based on the total volume of R&D costs underlying the relief.

Our empirical analysis among 35 OECD countries during 2000-2018 indicates that the generosity of the R&D tax subsidies positively relates to the R&D investment intensity of the corporate sector. Our study further suggests that the R&D intensity and the number of patent applications filed with the USPTO are higher in the countries that use either the incremental R&D tax scheme or the hybrid scheme involving incremental and volume-based R&D tax deduction possibilities.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiivistelmä T&k-verotukia käytetään OECD-maissa laajalti lisäämään yritysten kannustimia investoida tutkimus- ja kehitystoimintaan. Viimeaikainen kansainvälinen yritystason aineistoanalyysiin perustuva tutkimus viittaa siihen, että verotuet lisäävät sekä t&k-investointeja että patentointia. T&k-verohuojennusjärjestelmissä on suuria maakohtaisia eroja verotuen asteen ja verotukimallien ominaisuuksien suhteen. Tyypillisesti yritys voi tehdä verovähennyksen tuloverosta perustuen t&k-kustannusten kokonaisvolyymiin.

# data[].attributes.body
Artikkelissa käsitelty:
- Teknologisen kehityksen myötä erikoistuneiden osaajien (esim. tekoäly, tietoturva, langaton viestintä, ohjelmistojärjestelmä) tarve kasvaa ja jatkossa Suomessa voi olla pulaa osaajista noin 10-20 vuoden kuluessa
-  "Selvityksen mukaan opetusta ja tutkimusta on suunnattava entistä painokkaammin ja strategisemmin. Kriittisen osaamisen painopisteet tulisi huomioida korkeakoulujen strategiatyössä."
- Raportti ladattavissa: https://www.huoltovarmuuskeskus.fi/files/6dfe2c58429c27fd66f27d7ba428520e0e1b0342/kriittisen-osaamisen-hallinta-raportti.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
"Suomella edessä osaajapula" - kybersodankäynnin ja tekoälyn osaaminen korostuu lähivuosina

# data[].attributes.body
Suomen TKI-investointien kansallinen tavoite on 4 % bruttokansantuotteesta. Artikkelin mukaan julkisen sektorin on luotava ympäristö, joka kannustaa tutkimuksen ja yritysten yhteistyöhön sekä rohkaisee yrityksiä TKI-investointeihin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomen tulevaisuus rakentuu osaamisen varaan. Tutkimus, kehitys ja innovaatiotoiminta luovat liiketoiminnan ja yhteiskunnan kehittämiseen vahvaa osaamispohjaa, jonka avulla voidaan ponnistaa kohti tulevaisuuden kestävää kehitystä, taloudellista kasvua ja hyvinvointia. Tiedeyhteisö luo uniikkia osaamista, jota yritykset tarvitsevat uudistuakseen ja kasvaakseen globaaleilla markkinoilla. Yritykset näkevät tulevaisuuden liiketoiminnoista nousevat tarpeet ja tuovat uusia tutkimushaasteita yhdessä ratkaistavaksi. Yhteistyöllä tutkimustulokset hyödynnetään liiketoiminnassa.

Emme enää elä maailmassa, jossa ensin tehdään perustutkimusta, sitten soveltavaa tutkimusta ja lopuksi lähdetään markkinoille. Dynaamisessa vuorovaikutuksessa eri toimijoiden kesken jaetaan osaamista ja kehitetään yhdessä tulevaisuuden ratkaisuja tutkimusyhteisön tuottamaa uusinta tutkimustietoa sekä yritysten teknologista ja liiketoimintaosaamista yhdistämällä. Parhaimmillaan tämä johtaa hyvän kierteeseen.

Ennakoitavuus kannustaa investointeihin

Suomi on Euroopan johtavia maita tutkimuksen ja yritysten välisessä yhteistyössä ja yhteistyömallien kehittämisessä. Osaavat ihmiset, toimiva innovaatioympäristö, infrastruktuurit ja tutkimusalustat mahdollistavat vahvojen osaamiskeskittymien synnyn ja kehittymisen. Nämä ovat keskeisiä tekijöitä, että yritykset ja osaajat valitsevat Suomen tiukassa kansainvälisessä kilpailussa. Emme saa menettää tätä kilpailuvalttia.

Tutkimus-yritysyhteistyö on vähentynyt viime vuosina huolestuttavasti Suomessa. Tähän ovat vaikuttaneet TKI-investointien ja erityisesti soveltavan tutkimuksen julkista rahoitusta koskevat päätökset. Yritykset tarvitsevat pitkäjänteistä näkymää julkisen sektorin rahoitukseen. Jos julkinen rahoitus on poukkoilevaa, omia investointejakaan ei uskalleta tehdä. Pitkäjänteisyys antaa myös tutkimustyölle kehittämisrauhan ja mahdollisuuden tarttua rohkeasti uusiin tieteellisiin kysymyksiin.

Kumppanuusmallia kehitetään yhdessä

Business Finland ja Suomen Akatemia tekevät tiivistä yhteistyötä suomalaisen TKI-toiminnan kumppanuusmallin kehittämisessä tavoitteena yritysten ja tutkimusorganisaatioiden kumppanuuksien vahvistaminen.

Business Finland rahoittaa yritysvetoista TKI-toimintaa, jossa yritykset ja tutkimusorganisaatiot kehittävät ratkaisuja kasvaville globaaleille markkinoille. Business Finland tuntee suomalaisen yrityskentän, ja saattaa yhteen eri toimijoita, yrityksiä ja tutkimusorganisaatioita. Näkemystä markkinoiden tarpeesta saadaan Business Finlandin kansainväliseltä verkostolta. Rahoitus kohdistuu hankkeisiin, joilla on potentiaalia tuoda runsaasti vientituloja, työpaikkoja ja hyvinvointia Suomeen.

Suomen Akatemia rahoittaa puolestaan kansainvälisesti kilpailukykyistä, tieteellisesti korkeatasoista ja yhteiskunnallisesti vaikuttavaa, vastuullista tutkimusta. Kansainvälinen vertaisarviointi on Akatemian keskeisin työväline parhaiden ja lupaavimpien hankkeiden tunnistamisessa. Suomen Akatemia tukee tiedettä uudistavan osaamispohjan luomista. Tämä hyödyttää niin yrityksiä kuin yhteiskuntaa laajasti.

Kumppanuusmallin pilottivaihe on sisältänyt molempien toimijoiden rahoitusta. Business Finland on rahoittanut esimerkiksi veturiekosysteemejä eli TKI-toimintaan Suomessa investoivia yrityksiä ja niiden ympärille rakentuvia ekosysteemejä. Suomen Akatemia on kohdistanut tutkimusrahoitusta muun muassa lippulaivahankkeille, joilla yhteistyötä yritysten kanssa on jo olemassa ja sitä voidaan yhdessä korkeatasoisen tutkimustyön rinnalla edelleen lisätä. Tutkimusorganisaatioiden merkittävät omat panostukset kertovat vahvasta ja pitkäjänteisestä sitoutumisesta, mikä myös houkuttelee mukaan yrityskumppaneita.

Suomen kestävän kasvun ohjelma nostaa osaamis- ja innovaatiokeskittymiä uudelle tasolle

TKI-rahoituksen merkitys on tunnistettu myös Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa eli Suomen kestävän kasvun ohjelmassa. Business Finland ja Suomen Akatemia osoittavat ohjelman mukaan TKI-rahoitusta vihreän ja digitaalisen siirtymän edistämiseen sekä kumppanuuksien tukemiseen. Tämä vahvistaa aikaisempaa kehittämistä, mutta tuo myös uusia avauksia.

Tänä vuonna Business Finland ja Suomen Akatemia suuntaavat rahoitusta tulevaisuuden avainaloille ja -teknologioille, joilla edistetään vihreää ja digitaalista siirtymää. Tavoitteena on etenkin osaamiskeskittymien ja veturiekosysteemien kehittyminen ja vahvistuminen. Business Finland on jo käynnistänyt veturiyrityksille tarkoitetun kaksivaiheisen haastekilpailun.

Toinen yhteistyöalue on tutkimus- ja innovaatioinfrastruktuurit. Suomen Akatemia tukee kansallisia tutkimusinfrastruktuureja kevään 2021 rahoitushaun pohjalta ja Business Finland puolestaan innovaatioiden kokeilu- ja testiympäristöjä vuoden 2022 rahoitushaussa. Vuonna 2022 Akatemia avaa haun paikallisten tutkimusinfrastruktuurien kehittämiseen. Yhteisen viestinnän avulla eri hausta piirretään hakijoille synerginen ja selkeä kokonaisuus.

Nyt on aika ajatella isosti ja nostaa Suomi uudelle kasvun tielle. Tutkimus, osaaminen ja innovaatiot ovat tutkitusti tärkein keino elinkeinojen uudistumiseen ja kestävään tuottavuuden kasvuun.
Suomen kestävän kasvun ohjelmaan liittyviä rahoitusmahdollisuuksia esiteltiin Business Finlandin ja Suomen Akatemian yhteisessä tilaisuudessa 17.6.2021. Lisätietoja hauista ja hakuaikatauluista julkaistaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Tutkimuksen ja yritysten yhteistyö luo hyvän kierrettä

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen tulevaisuus rakentuu osaamisen varaan. Tutkimus, kehitys ja innovaatiotoiminta luovat liiketoiminnan ja yhteiskunnan kehittämiseen vahvaa osaamispohjaa, jonka avulla voidaan ponnistaa kohti tulevaisuuden kestävää kehitystä, taloudellista kasvua ja hyvinvointia. Tiedeyhteisö luo uniikkia osaamista, jota yritykset tarvitsevat uudistuakseen ja kasvaakseen globaaleilla markkinoilla. Yritykset näkevät tulevaisuuden liiketoiminnoista nousevat tarpeet ja tuovat uusia tutkimushaasteita yhdessä ratkaistavaksi.

# data[].attributes.body
- Valtion uusi ict-johtaja ennakoi säästöjä digitalisaatiosta
- Teknologisesti mielenkiinto kohdistuu tulevina vuosina Levasman mukaan reaaliaikatalouteen, automaation ja tekoälyn käytön lisäämiseen sekä kvanttilaskentaan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Valtion uusi ict-johtaja ennakoi säästöjä digitalisaatiosta - "lainaa joudutaan maksamaan takaisin"

# data[].attributes.headline
Nokia lisää työnteon joustavuutta COVID-19-pandemian jälkeen 

# data[].attributes.subject
Nokia lisää työnteon joustavuutta COVID-19-pandemian jälkeen 

# data[].attributes.body
Noin 26 000 työntekijää vastasi yhtiön toteuttamaan henkilöstökyselyyn koskien etätyötä COVID-19-pandemian aikana sekä sitä koskevia toiveita pandemian jälkeen.

Uudet ohjeistukset, jotka astuvat voimaan 1.1.2022, tarjoavat työntekijöille joustavuutta tehdä etätyötä kolmena päivänä viikossa ja lisäävät tukea joustavalle työajalle sekä täysin virtuaaliselle työskentelylle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nokia lisää työnteon joustavuutta COVID-19-pandemian jälkeen

Nokia päivittää COVID-19-pandemian kokemusten myötä nykyisiä joustavia työskentelymallejaan, uudistaa toimitilojaan ja investoi teknologiaan yhteistyön lisäämiseksi.

Noin 26 000 työntekijää vastasi yhtiön toteuttamaan henkilöstökyselyyn koskien etätyötä COVID-19-pandemian aikana sekä sitä koskevia toiveita pandemian jälkeen.

Uudet ohjeistukset, jotka astuvat voimaan 1.1.2022, tarjoavat työntekijöille joustavuutta tehdä etätyötä kolmena päivänä viikossa ja lisäävät tukea joustavalle työajalle sekä täysin virtuaaliselle työskentelylle.

Joustavat työskentelytavat heijastavat Nokian tavoittelemaa toimintakulttuuria, jota määrittävät avoimuus, pelottomuus ja uskallus tehdä päätöksiä, sekä tukevat monimuotoisuutta ja tasavertaisia mahdollisuuksia tuottavuudesta tinkimättä.

Päivitetyt ohjeistukset, jotka koskevat kaikkia Nokian työntekijöitä 1.1.2022 alkaen, tarjoavat työntekijöille joustavuutta työskennellä jopa kolme päivää viikossa etänä lisäten samalla työtuntien joustavaa hyödyntämistä sekä tukea täysin virtuaaliselle työskentelylle. Nokian nykyinen COVID-19:ään liittyvä etätyökäytäntö on voimassa maailmanlaajuisesti vuoden 2021 loppuun saakka.

Uudet ohjeistukset pohjautuvat yhtiön keräämin havaintoihin COVID-19-pandemian aikana sekä työntekijöiltä saatuun palautteeseen. Ohjeistusten tavoitteena on varmistaa, että yrityksen työskentelytavat heijastavat Nokian tavoittelemaa toimintakulttuuria, jota määrittävät avoimuus, pelottomuus ja uskallus tehdä päätöksiä. Joustavat toimintatavat tukevat myös monimuotoisuutta ja työntekijöiden kykyä tasapainottaa työ- ja vapaa-aika.

Noin 26 000 työntekijää vastasi Nokian vuoden 2020 lopulla toteuttamaan kyselyyn koskien henkilöstön etätyötoiveita COVID-19-pandemian jälkeen. 91% vastaajista koki tuottavuutensa säilyneen tai kasvaneen etätyössä. Vastaajat sanoivat haluavansa tehdä etätyötä keskimäärin kahdesta kolmeen päivään viikossa, kun vastaava luku ennen pandemiaa oli noin kaksi etäpäivää viikossa. 81% vastaajista puolestaan kertoi haluavansa tulla toimistolle osana työviikkoa vahvistaakseen yhteistyötä ja tavatakseen kollegoita.

Työkäytäntöjen vahvistamisen lisäksi Nokia aikoo muokata toimitilojaan vastatakseen COVID-19-pandemian tuomiin muutoksiin ja tukeakseen työntekijöidensä vuorovaikutusta. Tämän myötä monissa toimipaikoissa työtiloista jopa 70% tullaan varaamaan tiimityötä ja kokouksia varten. Uutta toimitilamallia on jo pilotoitu muun muassa Nokian Dallasin, Singaporen ja Budapestin toimitiloissa, ja lisää kohteita valmistuu vuoden loppuun mennessä.

Vuoden 2021 loppuun mennessä Nokia aikoo myös ottaa käyttöön älytoimistosovelluksen, jonka avulla työntekijät voivat esimerkiksi varata työtiloja ja virkistyspalveluita. Nokia tulee myös julkistamaan oppaita ja työkaluja, joiden tarkoituksena on auttaa johtajia ja tiimejä luomaan parempia, joustavampia ja kestävämpiä toimintamalleja.

Toimitilojen suunnittelu ja siirtyminen uuteen hybridimalliin toteutetaan maakohtaisesti paikalliset tarpeet, lainsäädäntö ja COVID-19-tilanne huomioiden.

"Pandemia pakotti yritykset muuttumaan ja teknologia mahdollisti muutokseen tarvittavat innovaatiot. Paluuta vanhaan ei ole, sillä tulokset uusista tavoista tehdä töitä ovat olleet varsin hyviä", Nokian toimitusjohtaja Pekka Lundmark sanoo.

"Haluamme antaa työntekijöillemme entistä enemmän valinnanvaraa ja joustavuutta. Jotkut haluavat työskennellä kotoa käsin, toiset taas pääasiassa toimistoissa, joissa on aiempaa enemmän tiloja tiimityöhön. Otamme uusia toimintamalleja käyttöön vaiheittain ja maakohtaisesti. Jatkamme lähestymistapamme kehittämistä, kun opimme uutta siitä, mikä toimii ja mikä ei."
Nokian työskentelymalli ja COVID-19-pandemia

Valtaosa Nokian työntekijöistä on tehnyt etätyötä COVID-19-pandemian aikana, ja yhtiön nykyinen COVID-19:ään liittyvä etätyökäytäntö jatkuu kaikissa toimipaikoissa vuoden 2021 loppuun saakka.

Nokia toteutti joulukuussa 2020 kyselyn, jossa se selvitti maailmanlaajuisen henkilöstönsä kokemuksia etätyöskentelystä pandemian aikana sekä etätyötoiveita pandemian jälkeen. Tutkimukseen osallistui noin 26 000 Nokian työntekijää.

Uusien ohjeiden on tarkoitus tulla voimaan 1.1.2022, ja ne koskevat kaikkia Nokian työntekijöitä. Ne tarjoavat työntekijöille joustavuutta työskennellä jopa kolme päivää viikossa etänä, ja lisäävät tukea työtuntien joustavaan hyödyntämiseen sekä täysin virtuaaliseen työskentelyyn.

Vuoden 2020 lopussa Nokialla oli noin 92 000 työntekijää noin 130 maassa.

Nokia jatkaa uuden ohjeistuksen suunnittelua yhteistyössä henkilöstön ja sen edustajien kanssa varmistaakseen sujuvan käyttöönoton kussakin maassa 1.1.2022.

Nokia
Luomme teknologiaa, joka auttaa maailmaa toimimaan yhdessä.

Olemme luotettava kumppani kriittisissä verkoissa ja sitoutuneet jatkuvaan innovaatioon sekä teknologiajohtajuuteen matkapuhelin-, kiinteissä ja pilvipalveluverkoissa. Luomme arvoa immateriaalioikeuksilla ja pitkäaikaisella tutkimus- ja kehitystyöllä palkitun Nokia Bell Labsin johdolla.

Sitoutumalla korkeimpiin eettisiin liiketoimintaperiaatteisiin ja turvallisuusstandardeihin olemme mukana rakentamassa tuottavampaa, vastuullisempaa ja monimuotoisempaa maailmaa.

Yhteystiedot lehdistölle:
Nokia
Viestintä
Puhelin: +358 10 448 4900
Sähköposti: press.services@nokia.com

# data[].attributes.attachment_link.title
Nokia lisää työnteon joustavuutta COVID-19-pandemian jälkeen

# data[].attributes.attachment_link.description
Nokia lisää työnteon joustavuutta COVID-19-pandemian jälkeen Nokia päivittää COVID-19-pandemian kokemusten myötä nykyisiä joustavia työskentelymallejaan, uudistaa toimitilojaan ja investoi teknologiaan yhteistyön lisäämiseksi. Noin 26 000 työntekijää vastasi yhtiön toteuttamaan henkilöstökyselyyn koskien etätyötä COVID-19-pandemian aikana sekä sitä koskevia toiveita pandemian jälkeen.

# data[].attributes.headline
JR Puhe -radio-ohjelmassa  digimurroksesta 23.6.2021 klo 9.55-10 - MUISTIO

# data[].attributes.subject
JR Puhe -radio-ohjelmassa  digimurroksesta 23.6.2021 klo 9.55-10 - MUISTIO

# data[].attributes.body
JR Puhe -radio-ohjelmassa (105.8MHz, Järviradio)  haastateltiin professori Pekka Neittaanmäkeä yhteiskunnan digimurroksesta.

Haastattelussa tuli esille:

koulutuksen muuttuminen digipainoitteiseksi. Koronapandemian vuoksi tehty iso digiloikka kouluissa. Koulut selvinneet etäopiskeluun siirtymisestä kohtuullisen hyvin. Etäopiskelua tulossa lisää. Opetusministeriössä olemassa kehitysohjelma, jonka tuloksia odotettavissa v. 2025 mennessä.

miten etätyön määrä tulee kasvamaan? kehitys nähtävissä esim. USAssa, New Yorkissa, jossa yritykset ovat alkaneet painottamaan etätyöskentelyä. Etätyöskentelystä näyttäisi olevan tulossa pysyvä trendi.

Etätyöskentelyn suosiminen vähentää toimistotilojen tarvetta.

Suomessa etätyö mahdollistaa maaseudun pitemmän asuttamisen vuositasolla. Ennen pandemiaa oltu maaseudulla n. 1 kk, nykyään jopa 6 kk. Kehitys ajaa eteenpäin mielestäni ns. kaksoiskuntalaisuutta Suomessa.

Yliopiston sivulla ollaan julkaisemassa tutkimustuloksiin pohjautuvaa Yhteiskunnan digimurros -kirjaa. Järviradion sivuille tulossa linkki ko. kirjaan vielä tänään.

Lähde: JR-Puhe-radiolähetyksen digimurros-haasttelun loppuosa klo 9.55-10, 23.6.2021. Nauhoitetu radio-ohjelma on kuunneltavissa ja kirjalinkki: https://www.jarviradio.fi/yhteiskunnan-digimurros-kirja-on-julkaistu/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mitä digitalisaatio oikeastaan tarkoittaa? Entä mikä on digitalisaation merkitys suomalaisessa yhteiskunnassa? Digimurros on suurin yhteiskuntaamme muokkaava megatrendi. Tätä muutosta analysoidaan uudessa Yhteiskunnan digimurros -kirjassa. Pekka Neittaanmäen, Martti Lehdon ja Matti Savosen kirja "Yhteiskunnan digimurros" on avoimesti saatavana sähköisenä versiona Jyväskylän yliopiston JYX-julkaisuarkistosta:
https://jyx.jyu.fi/handle/123456789/75328
Pekka Neittaanmäki kertoi Järviradion haastattelussa tarkemmin kirjan teemoista.
Kuuntele haastattelu:

# data[].attributes.attachment_link.title
Yhteiskunnan digimurros -kirja on julkaistu

# data[].attributes.attachment_link.description
Mitä digitalisaatio oikeastaan tarkoittaa? Entä mikä on digitalisaation merkitys suomalaisessa yhteiskunnassa? Digimurros on suurin yhteiskuntaamme muokkaava megatrendi. Tätä muutosta analysoidaan uudessa Yhteiskunnan digimurros -kirjassa. Pekka Neittaanmäen, Martti Lehdon ja Matti Savosen kirja "Yhteiskunnan digimurros" on avoimesti saatavana sähköisenä versiona Jyväskylän yliopiston JYX-julkaisuarkistosta: https://jyx.jyu.fi/handle/123456789/75328 Pekka Neittaanmäki kertoi Järviradion haastattelussa tarkemmin kirjan teemoista.

# data[].attributes.headline
TWITTER: DNAssa etätöitä rajoituksetta ja toimistotilan tarkoitus muuttumassa

# data[].attributes.subject
TWITTER: DNAssa etätöitä rajoituksetta ja toimistotilan tarkoitus muuttumassa

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.text
#DNA kertoo, että jatkossa henkilöstö voi tehdä etätöitä rajoituksetta. Toimistotilan tarkoitus muuttumassa ja sen tarkoitus löydettävä uudestaan  https://t.co/GXdGGRy5o4  #ammatillinenkoulutus #jatkuvaoppiminen #hybridityöskentely

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.original_text
#DNA kertoo, että jatkossa henkilöstö voi tehdä etätöitä rajoituksetta. Toimistotilan tarkoitus muuttumassa ja sen tarkoitus löydettävä uudestaan  https://t.co/GXdGGRy5o4  #ammatillinenkoulutus #jatkuvaoppiminen #hybridityöskentely

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props_source.data.text
#DNA kertoo, että jatkossa henkilöstö voi tehdä etätöitä rajoituksetta. Toimistotilan tarkoitus muuttumassa ja sen tarkoitus löydettävä uudestaan  https://t.co/GXdGGRy5o4  #ammatillinenkoulutus #jatkuvaoppiminen #hybridityöskentely

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.original_text
#DNA kertoo, että jatkossa henkilöstö voi tehdä etätöitä rajoituksetta. Toimistotilan tarkoitus muuttumassa ja sen tarkoitus löydettävä uudestaan  https://t.co/GXdGGRy5o4  #ammatillinenkoulutus #jatkuvaoppiminen #hybridityöskentely

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.text
#DNA kertoo, että jatkossa henkilöstö voi tehdä etätöitä rajoituksetta. Toimistotilan tarkoitus muuttumassa ja sen tarkoitus löydettävä uudestaan  https://t.co/GXdGGRy5o4  #ammatillinenkoulutus #jatkuvaoppiminen #hybridityöskentely

# data[].attributes.headline
HS: Millaista on toimistotyöskentely vuonna 2022?

# data[].attributes.subject
HS: Millaista on toimistotyöskentely vuonna 2022?

# data[].attributes.body
Hesarin mainoksen mukaan Pasilaan rakennetaan Ester1-toimistotilaa. Mainoksessa kuvataan kuinka toimistotyöskentely muuttuu jo 2022 etätyötrendin nopeutuessa. Tulevaisuuden toimistotila muuntautuu hybridityöläisten tarpeisiin työntekotapojen muuttuessa. Mainoksen mukaan tulevaisuudessa toimistot ovat kohtaamispaikkoja, joissa käydään tapaamassa työkavereita ja asiakkaita sekä tekemässä projektitöitä. Lisäksi mainoksessa kerrottiin kuinka työpisteitä varattiin aiemmin noin 80–90 prosentille henkilöstöstä ja nyt se on tippumassa noin 50 %:iin.

Yritysten kiinteitä kuluja yritetään myös minimoida. Tiloissa panostetaan vain siihen, että tilat olisivat mahdollisimman toimivat ja viihtyisät.

Hybridityö on mainoksen mukaan yritysten uusi normaali.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Työviikko käynnistyy Teams-palaverilla mökin jykevän pirtinpöydän ääreltä. Kollegat tupsahtelevat tuttuun ohjelmaikkunaan kuka oman kotitoimiston nurkasta, kuka auton ratista tai junasta. Onpa osa aloittamassa maanantaita jo toimiston kokoustiloistakin.

Niin, mihin sitä toimistoa tarvitaankaan tulevaisuudessa?

Arkkitehti Anna Bevz työympäristöjä suunnittelevasta Bolder Developmentista näkee jo ennen pandemiaa käynnissä olleen trendin vain nopeutuvan:

"Etätyö oli ollut kasvussa jo pitkään, mutta viimeisin vuosi on antanut toimitiloille aivan uudenlaisen merkityksen. Tulevaisuudessa toimistot ovat kohtaamispaikkoja, joissa käydään tapaamassa työkavereita ja asiakkaita sekä tekemässä tarvittavia projektitöitä."

Hybridityö on yritysten uusi normaali. Etätyöskentelystä huolimatta myös fyysisellä toimistolla on jatkossa edelleenkin paikkansa, vaikka osa töistä tehdäänkin kotona.

Aiemmin työpisteitä saatettiin varata 80-90 prosentille henkilöstöstä. Nyt uusia toimitiloja suunnittelevat saattavat jopa miettiä, riittäisikö jatkossa yksi työpiste kahdelle ihmiselle.

Kiinteistökehitystä tekevän Kansallis-yhtiöiden hankekehitysjohtaja Markus Palmroth neuvoo lähestymään työpistepohdinnan sijaan toimitilatarpeita sen kautta, millaista työtä yrityksessä tehdään:

"Onko työnteko tiimiorientoitunutta, asiantuntija- vai myyntityötä? Käykö asiakkaita, puhutaanko paljon puhelimessa, tarvitaanko hiljaisia tiloja?"

Erilaisiin työnteon tarpeisiin pitää vastata luomalla hiljaisen työn alueita, ryhmätyöskentelyyn soveltuvia tiloja sekä neuvottelu- ja kohtaamispaikkoja. Kotona työskentelyn vastineeksi ihmiset kaipaavat toimistolta yhteisöllisyyttä ja työympäristöltä kodinomaisuutta.

"Näen, että kiinteät kulut tullaan puristamaan minimiin. Toimistojen koko ehkä pienenee totutusta, mutta neliöiden sijaan panostetaan siihen, että tila on toimiva ja viihtyisä", Ester1:n suunnittelussa mukana ollut Bevz tiivistää.

Pasilassa Triplan ohittavaa siltaa pitkin kulkeva ei voi olla huomaamatta suoran päässä siintävää keltaista toimistorakennusta. Pasilan parhaalle paikalle valmistuu vuoden 2022 alussa yritysten muuttuneisiin tarpeisiin soveltuvaa toimistotilaa, johon Ester1 valmistuu.

Aiemmin kiinteistö toimi Otavamedian pääkonttorina. Kiinteistö uudistetaan sisältä täysin, julkisivu kunnostetaan ja ikkunat pellityksineen vaihdetaan. Otavamedian ajoista muistuttaa jatkossakin kellarissa sijaitseva Tekniikan Maailman autolaboratorio.

"Ester1:ssä kartoitamme yrityksen työskentelytavat yhdessä. Sen pohjalta tarjoamme asiakkaalle soveltuvinta kokonaisratkaisua. Tarvittaessa Ester1:iin voidaan toteuttaa asiakkaille hyvinkin räätälöityjä tilaratkaisuja. Yrityksen on helppo valita sisustus tarkkaan mietityistä, valmiista vaihtoehdoista tai tilata uniikki sisustussuunnitelma", Palmroth kertoo.

Uusi normaali voi alkaa.
Tutustu Ester1:een ja laske tilaratkaisulle hinta

# data[].attributes.attachment_link.title
Ester1 | Millaista on toimistotyöskentely vuonna 2022? Näitä asioita pähkitään matkalla uuteen normaaliin

# data[].attributes.attachment_link.description
Työviikko käynnistyy Teams-palaverilla mökin jykevän pirtinpöydän ääreltä. Kollegat tupsahtelevat tuttuun ohjelmaikkunaan kuka oman kotitoimiston nurkasta, kuka auton ratista tai junasta. Onpa osa aloittamassa maanantaita jo toimiston kokoustiloistakin. Niin, mihin sitä toimistoa tarvitaankaan tulevaisuudessa? Arkkitehti Anna Bevz työympäristöjä suunnittelevasta Bolder Developmentista näkee jo ennen pandemiaa käynnissä olleen trendin vain nopeutuvan: "Etätyö oli ollut kasvussa jo pitkään, mutta viimeisin vuosi on antanut toimitiloille aivan uudenlaisen merkityksen.

# data[].attributes.headline
HS: DNAssa etätöitä jatkossa rajoituksetta. Työtilojen käyttö muuttumassa.

# data[].attributes.subject
HS: DNAssa etätöitä jatkossa rajoituksetta. Työtilojen käyttö muuttumassa.

# data[].attributes.body
Työelämä on muuttumassa myös sen johdosta, missä töitä tehdään. DNA kertoo, että jatkossa henkilöstö voi tehdä   jatkossa rajoituksetta etätöitä. DNAssa työskentelee 1600 henkilöä. Aikaisemmin DNA oli varautunut toimitilojen osalta, että henkilöstä olisi toimistolla keskimäärin kolme päivää viikossa. Artikkelin mukaan toimiston rakenteita pitää pitkällä aikavälillä miettiä uusiksi, kun tapa tehdä töitä muuttuu. On mietittävä, mitä tulevaisuuden toimisto tarkoittaa DNA:lle. DNA seuraa, miten työntekijöiden etätyöinto kehittyy. Haasteena, että pidemmällä aikavälillä tilanne voi vieläkin muuttua.

DNAn valitsema linja eroaa Applen valitsemasta linjasta. Apple pakottaa työntekijät toimistolle ainakin kolmena päivänä viikossa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Henkilöstökyselyssä vain noin viisi prosenttia aikoi tulla jatkossa työpaikalle viitenä päivänä viikossa.

Koronapandemia ajoi toimistotyöläiset laajasti etätöihin viime keväänä. Työyhteisöjen valmius etätyöskentelyyn siirtymiseen vaihteli yllättävän poikkeustilanteen iskiessä. Osassa työpaikoista etätöitä oltiin tehty jo vuosikausia, osassa kotikonttorin käyttöä jouduttiin opiskelemaan alusta asti.

Nyt työpaikoilla käydään keskusteluja siitä, miten ja milloin toimistolle palataan. Esimerkiksi teknologiajätti Apple on kertonut, että se pakottaa työntekijänsä toimistolle ainakin kolmena päivänä viikossa.

Lue lisää: Moni yritys pakottaa pian työntekijänsä ainakin osittain toimistolle - yritysjohtajat pelkäävät, että edessä on sekasotku

Suomalainen teleoperaattori Dna on tehnyt toisenlaisen ratkaisun. Yhtiön henkilöstön ei tarvitse palata lainkaan toimistolle, vaan he saavat jatkossa tehdä etätöitä ilman rajoituksia.

Yhtiössä on tehty etätöitä asiantuntijatyössä jo vuodesta 2012 lähtien. Vuosina 2015-2017 käytäntöä laajennettiin asiakaspalveluun, jossa etätyöpäivät rajoitettiin kahteen päivään viikossa. Nyt rajoitteet poistuvat kaikista tehtävistä, lukuun ottamatta läsnäoloa vaativaa asiakastyötä esimerkiksi myymälöissä.

Yhtiön henkilöstöjohtaja Marko Rissanen korostaa, että etätyön tekeminen ei kuitenkaan ole itseisarvo, vaan tärkeintä on työntekijän vapaus valita itsenäisesti, missä tämä työnsä tekee.

"Kaiken taustalla on luottamus. Ei tarvitse sopia asioista esimiehen kanssa, vaan työtä ja vapaa-aikaa voi sovittaa itse yhteen mahdollisimman hyvin. Jos jollekin vapaus tuottaa haasteita, niin silloin pitää keskustella heidän kanssaan ja korjata tilanne, Rissanen sanoo.

Dna:n toukokuussa tekemässä henkilöstökyselyssä noin 70 prosenttia työntekijöistä arveli työskentelevänsä toimistolla jatkossa vain yhtenä tai kahtena päivänä viikossa. Vain noin viisi prosenttia henkilöstöstä aikoi tulla työpaikalle viitenä päivänä viikossa. Yhtiöllä on noin 1 600 työntekijää.

"Työnantajan rooli on mielestäni antaa raamit, pelikenttä. Tiimit sopivat sitten heille parhaan tavan tehdä töitä. Meillä on niin paljon erilaisia työtehtäviä, että kaikki käytännöt eivät sovi kaikille, vaan tiimien pitää sopia, miten he kommunikoivat ja kohtaavat. Annetaan päätösvalta niille, jotka työtä tekevät", Rissanen sanoo.

Etätöiden lisääntyminen voi tarkoittaa monessa työpaikassa myös painetta pienentää toimiston kokoa kustannussyistä.

Dna:n toimitilat on kuitenkin jo aiemmin mitoitettu koronaa edeltäneeseen tilanteeseen, jossa henkilöstö oli työpaikalla keskimäärin kolme päivää viikossa. Näin ollen Rissanen ei näe toimitiloissa suuria muutospaineita.

"On toki selvää, että toimiston rakenteita on pitkällä aikavälillä luotava uusiksi, kun tapa tehdä työtä muuttuu. Nyt meidän pitää henkilöstön kanssa ideoida, mitä tulevaisuuden toimisto meille tarkoittaa."

Rissanen korostaa, että ihmisillä on jatkossakin tarve sekä fyysisille kohtaamisille että seinille. Sillä hän tarkoittaa juuri toimistoja, tai muita kohtaamispaikkoja.

"En näe mahdollisuutta, että ilman näitä kahta voisi olla erinomainen työpaikka. Silloin meidän täytyy tehdä toimistoista houkuttelevia."

Rissasen mielestä nyt kannattaa myös rauhassa seurata, miten työntekijöiden etätyöinto kehittyy. Tilanne voi nimittäin näyttää puolen vuoden päästä aivan erilaiselta.

"Kun otimme etätyömallin käyttöön vuonna 2012, etätyön määrä ampaisi ylös, keskimäärin 2,4 päivään viikossa. Ajan kanssa se laski 1,8 päivään ja siinä se on pysynyt", Rissanen kertoo.

Nyt hän uskoo, että etätyön määrä kasvaa yhtiössä merkittävästi. Seurattavaksi jää, mille tasolle se tällä kertaa asettuu pidemmällä aikavälillä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Työelämä | Tietoliikenneyhtiö Dna tekee vasta-Applet, henkilöstön ei tarvitse palata lainkaan toimistolle

# data[].attributes.attachment_link.description
Henkilöstökyselyssä vain noin viisi prosenttia aikoi tulla jatkossa työpaikalle viitenä päivänä viikossa. Koronapandemia ajoi toimistotyöläiset laajasti etätöihin viime keväänä. Työyhteisöjen valmius etätyöskentelyyn siirtymiseen vaihteli yllättävän poikkeustilanteen iskiessä. Osassa työpaikoista etätöitä oltiin tehty jo vuosikausia, osassa kotikonttorin käyttöä jouduttiin opiskelemaan alusta asti. Nyt työpaikoilla käydään keskusteluja siitä, miten ja milloin toimistolle palataan.

# data[].attributes.body
Vastaan oheisella dokumentilla tehtäväksiannon kohtaan 2c.

# data[].attributes.body
Suomi on noussut kaksi sijaa IMD:n 63 maan kansainvälisessä kilpailukykyvertailussa sijalle 11. Sveitsi nousi vertailun kärkeen, ja Ruotsi oli toiseksi. Seuraavat sijoitukset menivät Tanskalle ja Alankomaille. Viime vuoden voittaja Singapore putosi peräti sijalle 5, kun taas Norja nousi pykälän verran sijalle 6.

Suomen kilpailukykyä paransivat kotimainen talous, työllisyys ja kansainväliset investoinnit. Suomen kilpailukykyä puolestaan laskivat Suomen veropolitiikka ja kansainvälinen kauppa. IMD:n kilpailu-kykyindeksin tarkoituksena on kuvata, ”miten maat ja yritykset kokonaisuutena hyödyntävät kykyjään vaurauden tai voittojen saavuttamiseksi”.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koronapandemia kohteli Suomen taloutta vähemmän ankarasti kuin monia muita.

Suomi on noussut kaksi sijaa IMD:n tuoreessa 63 maan kansainvälisessä kilpailukykyvertailussa, Etla tiedottaa. Sijalle 11 noussut Suomi ohitti muun muassa Irlannin joka putosi pykälän verran alaspäin.

Sijoitus on Suomen paras kokonaissijoitus sitten vuoden 2009. Nousun taustalla vaikuttaa koronaviruspandemia, jonka vaikutukset Suomen jäivät keskimääräistä pienemmiksi.

- Koska Suomen kansantalouden kohtaama negatiivinen shokki niin tuotantoon kuin työllisyyteenkin oli keskimääräistä pienempi, parani Suomen suhteellinen asema vertailussa näissä mittareissa. Myös Ruotsin asema parantui vertailussa kotimaisen talouden ja työllisyyden ansiosta, mikä heijastelee pienempää koronahäiriötä taloudelle myös siellä, Etlan tutkija Ville Kaitila sanoo tiedotteessa.

Euroopan pienten, kehittyneiden maiden kilpailukyky vahvistui vertailussa entisestään. Sveitsi nousi vertailun kärkeen, ja Ruotsi kiri toiseksi. Seuraavat sijoitukset menivät Tanskalle ja Alankomaille. Viime vuoden voittaja Singapore putosi sijalle 5, kun taas Norja nousi pykälän verran sijalle 6.

Suomen kilpailukykyä nostivat erityisesti kotimainen talous, työllisyys ja kansainväliset investoinnit. Päinvastaiseen suuntaan vaikuttivat Suomen veropolitiikka ja kansainvälinen kauppa.

IMD:n kilpailukykyindeksi analysoi sitä, "miten maat ja yritykset kokonaisuutena hyödyntävät kykyjään vaurauden tai voittojen saavuttamiseksi".

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomi paransi sijoitustaan kilpailukykyvertailussa - Ruotsi kiri kakkospaikalle

# data[].attributes.attachment_link.description
Koronapandemia kohteli Suomen taloutta vähemmän ankarasti kuin monia muita. Suomi on noussut kaksi sijaa IMD:n tuoreessa 63 maan kansainvälisessä kilpailukykyvertailussa, Etla tiedottaa. Sijalle 11 noussut Suomi ohitti muun muassa Irlannin joka putosi pykälän verran alaspäin. Sijoitus on Suomen paras kokonaissijoitus sitten vuoden 2009. Nousun taustalla vaikuttaa koronaviruspandemia, jonka vaikutukset Suomen jäivät keskimääräistä pienemmiksi.

# data[].attributes.body
Tänään julkaistiin #digibarometria (22 maata, 36 muuttujaa). Suomalaisten yritysten, kansalaisten ja julkishallinnon sijoitus parani digibarometrissa, mutta parannettavaa jäi. Yleisesti Suomen vahvuudet mm. infrassa, osaamisessa ja digitaalisissa palveluissa. Julkishallinto oli peräti ykkösenä. Yrityksillä haasteita yllättäen verkkokauppa-alustojen ja -sovellusten hyödyntämisessä. Haasteena on myös suomalaisten digi-investointien vähyys. Jos Suomi aikoo pysyä digikehityksessä mukana, niin pitäisi uskaltaa kokeilla ja tehdä pitkäjänteisiä investointeja uusiin tuotteisiin ja palveluihin.

Julkaisin linkedin-viestin: https://www.linkedin.com/posts/karpeso_digibarometri-2021-vuosikymmen-verkkokauppaa-activity-6810880803992551424-oqEd

# data[].attributes.attachment_link.title
Kari Pesonen on LinkedIn: Digibarometri 2021: Vuosikymmen verkkokauppaa ja alustataloutta

# data[].attributes.attachment_link.description
Tänään julkaistiin #digibarometria (22 maata, 36 muuttujaa). Suomalaisten yritysten, kansalaisten ja julkishallinnon sijoitus parani digibarometrissa, ...

# data[].attributes.headline
Ilmoittauduin ETLAn digibarometria 2021 -tapahtumaan (Osa 2 Tutki ja osallistu, C-osa)

# data[].attributes.subject
Ilmoittauduin ETLAn digibarometria 2021 -tapahtumaan (Osa 2 Tutki ja osallistu, C-osa)

# data[].attributes.body
Minua kiinnostaa erityisesti kuulla: Miten pärjäävät Suomen yritykset, julkinen sektori ja kansalaiset suhteessa muihin maihin? Millaisella tasolla ovat digitalisaation edellytykset, todellinen käyttö ja miten vaikutukset näkyvät yhteiskunnassa?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koronan myötä yhteiskunta ja yritystoiminta kehittyy entistäkin digivetoisemmin. Siksi Etlatiedon tuottama Digibarometri on nyt mielenkiintoisempi kuin koskaan. Se on kattavin vertailututkimus, joka kertoo Suomen digitalisaation menestymisestä vuonna 2021 verrokkimaihin nähden. Arviota tehdään yritysten, kansalaisten ja julkisen hallinnon näkökulmista. Erityistä huomiota annetaan tällä kertaa verkkokaupalle.

Tervetuloa kuulemaan Digibarometrin tulokset vuodelta 2021:

Miten Suomi sijoittuu kansainvälisessä vertailussa? Paransiko koronavuoden digiharppaus Suomen sijoitusta? Mikä selittää tulostamme?

Miten pärjäävät Suomen yritykset, julkinen sektori ja kansalaiset suhteessa muihin maihin? Millaisella tasolla ovat digitalisaation edellytykset, todellinen käyttö ja miten vaikutukset näkyvät yhteiskunnassa?

Mitä uutta tietoa saatiin suomalaisesta verkkokaupasta? Miten koronavuoden kiri näkyy tuloksissa? Kuinka hyvin hallitsemme alustataloutta ja digitaalisia markkinapaikkoja? Miten suhde Amazoniin ja muihin digijätteihin on muuttunut?

Ohjelma

Tilaisuuden avaus
Johtaja Taina Susiluoto, Elinkeinoelämän keskusliitto EK

Avauspuheenvuoro
Elinkeinoministeri Mika Lintilä, työ- ja elinkeinoministeriö

Digibarometri 2021 tulokset - kuinka Suomi sijoittui ja miksi?
Johtava tutkija Timo Seppälä, ETLA

Suomalaisen verkkokaupan tila ja tulevaisuus - joko kiri alkoi?
Perustaja, yrittäjä Tommi Lähde, The Other Danish Guy
Johtaja, Verkkokauppa ja digitaaliset palvelut Antti Rajala, Kesko
Moderaattori: digi- ja koulutusasioiden päällikkö Joonas Mikkilä, Suomen Yrittäjät

Suuntaviivat tulevaan
Liikenne- ja viestintäministeri Timo Harakka, liikenne- ja viestintäministeriö

Johtopäätökset
Johtaja Taina Susiluoto, Elinkeinoelämän keskusliitto EK

Tapahtuman järjestää Elinkeinoelämän keskusliitto EK.

Ilmoittautudu tapahtumaan viimeistään 15.6. alla olevasta linkistä.
ILMOITTAUDU TAPAHTUMAAN
Yhteistyössä

# data[].attributes.attachment_link.title
Digibarometri 2021 - mikä on yritysten, hallinnon ja kansalaisten digitalisaation taso?

# data[].attributes.attachment_link.description
Koronan myötä yhteiskunta ja yritystoiminta kehittyy entistäkin digivetoisemmin. Siksi Etlatiedon tuottama Digibarometri on nyt mielenkiintoisempi kuin koskaan. Se on kattavin vertailututkimus, joka kertoo Suomen digitalisaation menestymisestä vuonna 2021 verrokkimaihin nähden. Arviota tehdään yritysten, kansalaisten ja julkisen hallinnon näkökulmista. Erityistä huomiota annetaan tällä kertaa verkkokaupalle. Tervetuloa kuulemaan Digibarometrin tulokset vuodelta 2021: Miten Suomi sijoittuu kansainvälisessä vertailussa?

# data[].attributes.headline
TWITTER: Kokeilin aloittaa keskustelua sosiaalisessa mediassa:  Teknologian vaikutus työllisyyteen (Osa 2 Tutki ja osallistu)

# data[].attributes.subject
TWITTER: Kokeilin aloittaa keskustelua sosiaalisessa mediassa:  Teknologian vaikutus työllisyyteen (Osa 2 Tutki ja osallistu)

# data[].attributes.body
Kiinnostavaa, kuinka ETLA jakaa työllisyysvaikutusten ymmärtämisen selventämiseksi uudet teknologiat kolmeen eri luokkaan.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.text
ETLA: Teknologisen kehityksen työllisyysvaikutusten ymmärtämiseksi teknologiat voi jakaa 3 luokkaan: 1 automaatioteknologiat, 2 uusia tehtäviä luovat teknologiat, 3 pääoman & työn tuottavuutta kasvattavat teknologiat #hhkeho31 #OKM #OPH #jatkuvaoppiminen https://t.co/TqtociVEyY

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.entities.urls[].description
Teknologisen kehityksen työllisyysvaikutusten ymmärtämiseksi täytyy erotella uudet teknologiat kolmeen eri luokkaan: 1) automaatioteknologiat, 2) uusia tehtäviä luovat teknologiat ja

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.original_text
ETLA: Teknologisen kehityksen työllisyysvaikutusten ymmärtämiseksi teknologiat voi jakaa 3 luokkaan: 1 automaatioteknologiat, 2 uusia tehtäviä luovat teknologiat, 3 pääoman & työn tuottavuutta kasvattavat teknologiat #hhkeho31 #OKM #OPH #jatkuvaoppiminen https://t.co/TqtociVEyY

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props_source.data.entities.urls[].description
Teknologisen kehityksen työllisyysvaikutusten ymmärtämiseksi täytyy erotella uudet teknologiat kolmeen eri luokkaan: 1) automaatioteknologiat, 2) uusia tehtäviä luovat teknologiat ja

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props_source.data.text
ETLA: Teknologisen kehityksen työllisyysvaikutusten ymmärtämiseksi teknologiat voi jakaa 3 luokkaan: 1 automaatioteknologiat, 2 uusia tehtäviä luovat teknologiat, 3 pääoman & työn tuottavuutta kasvattavat teknologiat #hhkeho31 #OKM #OPH #jatkuvaoppiminen https://t.co/TqtociVEyY

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.original_text
ETLA: Teknologisen kehityksen työllisyysvaikutusten ymmärtämiseksi teknologiat voi jakaa 3 luokkaan: 1 automaatioteknologiat, 2 uusia tehtäviä luovat teknologiat, 3 pääoman & työn tuottavuutta kasvattavat teknologiat #hhkeho31 #OKM #OPH #jatkuvaoppiminen https://t.co/TqtociVEyY

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.text
ETLA: Teknologisen kehityksen työllisyysvaikutusten ymmärtämiseksi teknologiat voi jakaa 3 luokkaan: 1 automaatioteknologiat, 2 uusia tehtäviä luovat teknologiat, 3 pääoman & työn tuottavuutta kasvattavat teknologiat #hhkeho31 #OKM #OPH #jatkuvaoppiminen https://t.co/TqtociVEyY

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.entities.urls[].description
Teknologisen kehityksen työllisyysvaikutusten ymmärtämiseksi täytyy erotella uudet teknologiat kolmeen eri luokkaan: 1) automaatioteknologiat, 2) uusia tehtäviä luovat teknologiat ja

# data[].attributes.body
ETLAn raportissa käsitellään teknologisen kehityksen vaikutusta työllisyyteen.
ETLA jakaa työllisyysvaikutusten ymmärtämiseksi  uudet teknologiat kolmeen eri luokkaan: 1) automaatioteknologiat, 2) uusia tehtäviä luovat teknologiat ja 3) pääoman ja työn tuottavuutta kasvattavat teknologiat. Teknologiat vaikuttavat työllisyyteen eri tavoin ja erilaisten mekanismien kautta.  Automaatioteknologiat voivat joko lisätä tai vähentää ihmistyön kysyntää, kun taas muut teknologisen kehityksen muodot yksikäsitteisesti lisäävät ihmistyön kysyntää. Teknologian kehityksen vaikutuksesta kokonaisia ammatteja ei välttämättä katoaisi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tiivistelmä

Teknologisen kehityksen työllisyysvaikutusten ymmärtämiseksi täytyy erotella uudet teknologiat kolmeen eri luokkaan: 1) automaatioteknologiat, 2) uusia tehtäviä luovat teknologiat ja 3) pääoman ja työn tuottavuutta kasvattavat teknologiat. Nämä teknologiat vaikuttavat työllisyyteen hyvin eri tavoin ja erilaisten mekanismien kautta. Automaatioteknologiat voivat joko lisätä tai vähentää ihmistyön kysyntää, kun taas muut teknologisen kehityksen muodot yksikäsitteisesti lisäävät ihmistyön kysyntää.

Empiiriset arviot automaatioteknologioiden työllisyysvaikutuksista vaihtelevat maittain. Yhdysvaltalaiset tulokset ovat työllisyyden kannalta negatiivisia, kun taas saksalaiset ja ranskalaiset tulokset osoittavat päinvastaista. Teknologisen kehityksen työllisyysvaikutukset riippuvat hyvin todennäköisesti kansainvälisen kaupan merkityksestä taloudessa, työmarkkinainstituutioista ja politiikkavalinnoista. Näistä aiheista on kuitenkin vielä vain vähän tutkimusta. Vielä vähemmän tiedetään siitä, miten teknologisen kehityksen suunta määräytyy (automaatioteknologiat vs. uusia tehtäviä luovat teknologiat) ja miten siihen voidaan politiikkatoimenpiteillä vaikuttaa.

Abstract

In order to understand the employment effects of technological progress, it is useful to separate three types of technologies: 1) automation technologies, 2) technologies that create new tasks, and 3) capital- or labor-augmenting technologies. These different types of technological advances affect employment very differently and through different channels. Automation technologies may either decrease or increase employment, whereas the other types of technological progress unambiguously increase employment.

Empirical estimates of the employment effects of automation are very different in different countries. The results from United States show negative employment effects, whereas German and French studies show the opposite. It is likely that the employment effects of automation technologies depend on the role of international trade, labor market institutions and political choices. However, there is still little research on these topics. There is even less research on how the direction of technological change (automation technologies vs. technologies creating new tasks) is determined and how it can be affected by policy.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiivistelmä Teknologisen kehityksen työllisyysvaikutusten ymmärtämiseksi täytyy erotella uudet teknologiat kolmeen eri luokkaan: 1) automaatioteknologiat, 2) uusia tehtäviä luovat teknologiat ja 3) pääoman ja työn tuottavuutta kasvattavat teknologiat. Nämä teknologiat vaikuttavat työllisyyteen hyvin eri tavoin ja erilaisten mekanismien kautta. Automaatioteknologiat voivat joko lisätä tai vähentää ihmistyön kysyntää, kun taas muut teknologisen kehityksen muodot yksikäsitteisesti lisäävät ihmistyön kysyntää.

# data[].attributes.body
Valitsin oppimistehtävän dokumentointiin Padletin, koska sillä voin koota ja dokumentoida työskentelyni eri vaiheet. Viestien asetteluun valitsin Padletin aikajanan, johon voi kerätä ainakin läheteitä.

# data[].attributes.headline
Osa 1 Lue, analysoi ja valitse kiinnostavia teemoja

# data[].attributes.subject
Osa 1 Lue, analysoi ja valitse kiinnostavia teemoja

# data[].attributes.body
Ohessa vastaukset osatehtävään 1.

# data[].attributes.headline
KL: Mark Zuckerberg suosii etätöitä myös ensi vuonna – ”Olen onnellisempi ja aikaansaavampi”

# data[].attributes.subject
KL: Mark Zuckerberg suosii etätöitä myös ensi vuonna – ”Olen onnellisempi ja aikaansaavampi”

# data[].attributes.body
Mielenkiintoista kuinka Zuckerberg aikoo työskentellä etänä jatkossakin vähintään puolet työajastansa.  Facebook on myös linjannut, että kaikki yhtiön työntekijät voivat työskennellä halutessaan etänä, mikäli työtehtävien luonne sen mahdollistaa. Facebookin hybridimallin mukaisesti   työntekijöitä kehotetaan tulemaan toimistolle ainakin noin puolet ajasta, jotta työpaikka pysyisi eloisana eikä jäisi liian autioksi.  Zuckerberg on arvioinut jo aiemmin, että kymmenen vuoden kuluttua ainakin puolet yhtiön työntekijöistä työskentelisi kokoaikaisesti etänä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Facebookin perustaja ja toimitusjohtaja Mark Zuckerberg aikoo työskennellä ainakin puolet vuodesta 2022 etänä, uutisoi CNN.

"Olen huomannut, että etätyö antaa minulle enemmän tilaa pitkäjänteiselle ajattelulle ja mahdollisuuden viettää enemmän aikaa perheeni kanssa. Tämän ansiosta olen onnellisempi ja aikaansaavampi työssäni", Zuckerberg kirjoittaa yhtiön sisäisessä muistiossa, josta kertoi aiemmin tällä viikolla Wall Street Journal.

Facebook on linjannut tällä viikolla, että kaikki yhtiön työntekijät voivat työskennellä halutessaan etänä, mikäli työtehtävien luonne sen mahdollistaa. Yhtiön toukokuisen linjauksen mukaan etätyöoikeus olisi koskenut vain tiettyjä ylemmän tason työntekijöitä, kirjoittaa CNBC.

Niin kutsutun hybridimallin valitsevia työntekijöitä kehotetaan tulemaan toimistolle ainakin noin puolet ajasta, jotta työpaikka pysyisi eloisana eikä jäisi liian autioksi. Yhteisöllisyyden rakentamiseksi Facebook aikoo järjestää fyysisiä tapahtumia, joissa sekä etänä että toimistolla työskentelevät työntekijät pääsevät tapaamaan toisiaan kasvokkain.

Zuckerberg on arvioinut aiemmin, että kymmenen vuoden kuluttua ainakin puolet yhtiön työntekijöistä työskentelisi kokoaikaisesti etänä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mark Zuckerberg suosii etätöitä myös ensi vuonna - "Olen onnellisempi ja aikaansaavampi"

# data[].attributes.attachment_link.description
Facebookin perustaja ja toimitusjohtaja Mark Zuckerberg aikoo työskennellä ainakin puolet vuodesta 2022 etänä, uutisoi CNN. "Olen huomannut, että etätyö antaa minulle enemmän tilaa pitkäjänteiselle ajattelulle ja mahdollisuuden viettää enemmän aikaa perheeni kanssa. Tämän ansiosta olen onnellisempi ja aikaansaavampi työssäni", Zuckerberg kirjoittaa yhtiön sisäisessä muistiossa, josta kertoi aiemmin tällä viikolla Wall Street Journal.