# data[].attributes.body
Mikkel og Daniel

SYMPTOMER
Hovedpine
Dårlig søvn
Sur
Panikker
Kroppen slår fra

Det kan være en stor hjælp at tale med familie, venner eller bekendte om hvordan du har det. Det er en svær snak for mange, men husk på, at der er mange andre, som har det lige som dig.

Nogle gange kan det gøre godt bare at vende tankerne med familien. Tag en god snak med et familiemedlem, en ven eller kollega som ved hvad det vil sige at have stress tæt inde på livet.

Generelt kan man skelne mellem stress afhængigt af stresspåvirkningens varighed. Akut stress varer kort tid hvorefter menneskets krop kommer i balance igen. Hvis stress varer længere tid risikerer den at blive til kronisk stress - hvilket resulterer i vedvarende ubalance i kroppen, som fører til en række kroniske sygdomme. Her er det vigtigt at huske at adrenal system respons undertrykker immun system respons, dvs. at ved kronisk stress forbliver immunforsvaret kronisk svækket. Udfaldet varierer fra person til person afhængigt af individuelle genetiske anlæg

# data[].attributes.body
Narcissisme
Narcissisme som personlighedsforstyrrelse er præget af selvkærlighed udadtil, tomhed og ringe selvværd indadtil -samt manglende empati og respekt for andre.
Narkissos.
Ungdom

Nynarcissisme

# data[].attributes.body
"Perform or die" står der på en mur på Roskilde Universitet. Unge i dag bliver mere end nogensinde presset til at gå målrettet efter uddannelse og arbejde. Indefra er de i stigende grad presset af forestillingen om, at selvrealisering er lig med at lykkes i uddannelsessystemet. Udefra er de presset af elevplaner, uddannelsesplaner, mentorordninger, karakterkrav og PISA-undersøgelser, der skal sørge for, at alle komme så hurtigt som muligt gennem uddannelsen uden at "falde fra" og med så mange færdigheder som muligt. Forberedelsen til arbejdslivet er i dag blevet det vigtigste i unge menneskers liv.

Ifølge professor Ove Kaj Pedersen fra CBS er forklaringen på denne udvikling, at den danske velfærdsstat siden starten af 1990'erne har været under forvandling til en konkurrencestat.

Samfundet sætter en masse krav om, hvordan unge skal klare sig i samfundet, det føre med til at præsentationspresset stiger hos de unge, og at alle de krav der bliver stillet, presser dem i deres hverdag.

# data[].attributes.body
Gerner og Sjø

Ved kønsidentitet forstås bevidstheden om ens køn og den typiske eller traditionelle adfærd for kønnet.

Der findes dog mere end de to køn man er vant til. Der findes faktisk så mange at man ikke rigtig kan tælle det. En ting an kan sige er at den engelske facebook operere med hele 71 køn.

En vigtig del af identiteten er kønsidentiteten, og netop den kommer i centrum i ungdomstiden. Unge forsøger at definere sig i forhold til tidens og ikke mindst mediernes kønsroller og kønsidealer, og især det sidste falder ikke altid heldigt ud og kan skabe mindreværdsfølelser og stor usikkerhed.

Vi så en dokumentar om Vincent, der var født dreng, men godt kunne lide at gå i kvindetøj. Dog sagde han at han ikke følte sig som en kvinde, men heller ikke som en dreng. Han kunne bare ikke lide at skulle være fanget i samfundets bokse

# data[].attributes.body
Den amerikanske psykolog J.E. Marcia har udviklet en teori om identitetsdannelsen i ungdomsårene, der bygger videre på Eriksons teori. Han har påvist, at der er fire kategorier af identitetsstatus:

Identitetsspredning | Dette er situationen hos det unge menneske, der har let ved at skifte mening om sig selv, og i øvrigt ikke går særlig meget op i, hvad han vil, hvad han står for, og hvad han tror på. Modenhedsniveau 1.

Identitetsmoratorium | Dette er situationen hos det unge menneske, der søger efter sin identitet, afprøver forskellige muligheder og prøver at finde frem til sit personlige valg under indtryk af egne evner, forældrenes ønsker og samfundets krav. Hvis moratoriet forløber uheldigt, kan det føre til negativ identitet, en situation, hvor man afprøver alle de roller, som forældrene og samfundet har at tilbyde, så man er henvist til at definere sig selv ved at være i opposition hele tiden, fx ved bevidst at overskride grænserne for det acceptable blot for at føle, at man ”er noget”.

Identitetslukning | Dette menneske har for hurtigt og ubesværet fundet en identitet, fordi han har sprunget moratoriet over. De valg han har truffet er ikke rigtige valg, men kun noget, han har overtaget fra andre ved ukritisk at acceptere de forventninger, der stilles til ham.

Identitetsopnåelse | Man har haft identitetskonflikter og har nu truffet sine personlige valg, og har engageret sig i noget, hvad enten det er politik eller økologi eller en sport. Man hviler i sig selv og går ikke længere så meget op i, hvad andre mennesker mener, man skal gøre.

# data[].attributes.body
Canadisk sociolog

Hverdagen er et skuespil - Dramatisering af hverdagen

Identitet

Vi tager forskellige roller på os alt efter hvilken situation man er i

Bag scenen/på scenen

Alle rollerne udgør samlet set vores identitet

Social konstruktion - vi skaber vores egen identitet.

Anvendelse i hverdagen
Goffman blev især kendt for sine analyser af psykiatriske hospitaler, hvor han beskriver institutionaliseringen af patienterne som et resultat af hospitalernes bureaukratiske opbygning. Men hans teori kan anvendes til analyse af mange forskellige typer af situationer.

Eksempel
Et eksempel kunne være ved familiefrokoster, hvor en onkel har for vane at drikke sig beruset og fortælle upassende vittigheder. Onklen ved godt, at det, han gør, er upassende, men for at beholde sin selvrespekt vil han konstant observere de andres adfærd for at finde tegn på, at han ikke er upassende, men blot sjov. Samtidigt vil familien forsøge at opføre sig som om at de ikke finder onklen upassende, men at de synes, at han er sjov. Onklen vil sikkert nemt kunne se, at familien faktisk ikke bryder sig om hans adfærd, og familien vil også bemærke, at han bemærker dette. Dermed ved alle, at onklens adfærd er upassende, men for at undgå, at situationen kan defineres som 'alkoholisk onkel skaber ballade i familien' vil alle lade som om, at der blot er tale om en familie med en vittig onkel. Goffman vil her sige, at dette rollespil finder sted for at bevare onklens og familiens faces.

Facework
Erving Goffman bruger begrebet "face", som dækker over at man i ethvert socialt møde med andre præsentere et bestemt ansigt ud af til.

# data[].attributes.body
Nanna og Nicolai

Gergen (1934) han er en Amerikansk psykolog og fokusere meget på sociologien, og han tror på at alle har mange identiteter, og at man har det multiple selv. Han mener at den der hævder at have en bestemt og klart afgrænset identitet har et identitetsproblem, da han mener at det senmorderne menneske har mange identiteter, som er afstemt efter de forskellige arenaer.

Dette kan der være noget negativt ved, da nogen laver det her rollespil eller kamæleonagtige adfærd og bruger det på de mest fordelagtigt, og dette mener Gergen nemlig ikke er negativt.

Menneskets identitet udvikles hele tiden omkring de skiftende relationer, det ligger ikke dybt i en.

Han mener derfor at følelsen af at spille det her rollespil = er et positivt udtryk for individets fleksibilitet med hensyn til hurtigt at kunne omstille sig i forskellige sociale relationer.

Han mener også at man har et multiple selv der indstillet til en multiple kulturel og globaliseret verden. Nu har vi nemlig nettes virtuelle arenaer, der kan man selv forme og lege med sin identitet.

# data[].attributes.body
Lucas og Chimpanzen

Svend Brinkmann snakker meget om at han ikke ligesom mange andre psykologer kigger ind i hovedet, så kigger han altså udenpå, på dets omgivelser og altså hvad der påvirker udefra. den store forskel og udvikling vores generationer har været igennem. bla. nævner han henry ford og den tanke gang de havde dengang. med at det skulle være effektivt og holdbart. idag snakker han mere om det her forbrugssamfund, og om at man bliver styret af penge. "vores identitet bliver styret af vores forbrug". og at man kan kende en person på deres forbrugs mønstre, hvor han trækker tråde til fx kender du typen. altså de her tv programmer hvor de simpelthen ved hvem der bor i huset ud fra fx hvad de har i køleskabet, møbler osv. han snakker også om vores valg af bil som en stor ting. at man gerne vil betale over 200% mere for en bil, bare det var det rigtige mærke på - hvilket ikke kun handler om køb af bil, men næsten alt hvad vi forbruger i dette forbrugersamfund. man kan hurtigt dreje den over til ens eget liv, da man også hurtigt bliver identificeret med hvad man køber. fx hvis du køber økologiske ting, eller andet bæredygtigt, kan det hurtigt opfattes som om du går "meget" op i miljøet eller andet. i stedet for at kigge på andre gevinster ved produktet kigger man altså hurtigt på det gode/dårlige

- fokuserer på det ydre og omgivelser
-

# data[].attributes.body
Tobias og Lucca

Anthony Giddens er født i 1938 og er britisk sociolog indenfor postmoderne psykologi.

Identitetsdannelse efter den kulturelle frisættelse (eks. man behøver ikke længere arbejde som det samme som ens forældre)

Nu kan vi selv vælge hvem vi vil være -> personligt projekt.

Personligt projekt:Individet skal skabe en personlig fortælling om sig selv. Rød tråd.

Refleksivt projekt:Gentænke identiteten hele tiden. Hvem vil jeg være og hvor vil jeg være.

Valg af livsstil, tøj, holdninger.

Identitetsmarkører: Objekter, genstande eller adfærd som viser noget om os.

Sociale konstruktion: Identitet konstrueret i det sociale.

Ontologisk sikkerhed: Tillid til tilværelsen kommer af tryg barndom.

I det førmoderne samfund var det de faste traditioner og fællesskaber, der var med til at sikre identiteten og forbinde dens vertikale og horisontale dimension. I det senmoderne samfund er det stadig mere individets eget refleksionsarbejde, der skal sikre denne proces, og identiteten bliver derfor en mere flydende og fleksibel størrelse.

# data[].attributes.body
Laura og Kristian

David Riesmann (1909 - 2002):

-amerikansk sociolog

-beskriver tre forskellige samfundstyper med tre forskellige socialkarakterer

Samfundsmæssige udviklingstendenser - vestlige verden

Samfundstyper:

Landbrugssamfund:

socialisationsfaktorer:
lokalsamfundet og slægten udgør rammen om identitetsdannelse

Funktionsmåde:
Orienteret mod fælleskabet og afhængig af det

Industrisamfund:

socialisationsfaktorer:
Kernefamilien udgør rammen om identitetsdannelsen

Funktionsmåde:
Orienteret mod indre normer og værdier og afhængig af dem

Forbrugersamfund:

socialisationsfaktorer:
forældrene, de jævnaldrende og medierne udgør rammen om identitetsdannelse

Funktionsmåde:
Orienteret mod andre og afhængig af andres anerkendelse

3 socialkarakterer:

Det traditionsstyrrede menneske:

- Tæt knyttet til familie- og landsbyfælleskabets normer.

-Man gør som man altid har gjort, og som de andre gør

Det indre styrede menneske:

-Fungere mere individuelt

-Ikke uafhængig af familiens normer og traditioner

-Styret af samvittighed (over-jeg)

Det gruppestyrede menneske:

-Afhængig af hvad andre synes om individet

-Søger anerkendelse

-Ikke forældres normer og traditioner, men jævnaldrenes forventninger man skal leve op til

# data[].attributes.body
Mille, Theis og Line

Bevidstheden om at være den samme gennem hele livet og være i overensstemmelse med andre.

Jeg-identiteten, hvor man er i overensstemmelse med sig selv og sin krop.

Sociale identitet, hvor man er i overensstemmelse med andre. Den kommer af sociale grupper og roller.

”Psyko-social” udviklingsmodel, som udbredes i 1900-tallet, som viser, at man udvikler sig gennem hele livet.

8 psykosociale faser man går i gennem, hvor man konfronteres med en konflikt, der kaldes en udviklingskrise. Løsningen af konflikten har stor betydning for fremtidige faser, ligesom nye konflikter kan påvirkes af løsningen på gamle konflikter.

Han brugte kvalitative interviews, observationer af indianere og antropologiske studier til at lave udviklingsmodellen.

Kritik;

Hans studier er primært baseret på indianere, hvilket gør det svært at vide, om det også passer på andre kulturer. Derudover er hans teori gammel, så både aldersgrupper og kriserne kan have ændret sig.

# data[].attributes.body
Oliver, Sebastian

Oliver_kamstrup was here

Kulturel kapital:
Når man har kulturel kapital, har man skabt sig et netværk-underforstået med, at man fx skal tage frivillige initiativer eller kommunale initiativer, som vil resultere i et større netværk. Man skal have en tidlig indsats i livet (fx fra vuggestuen), for at kunne skabe en stor kulturel kapital.

Social kapital:
Kontakter man kan bruge til at opnå en højere stilling.

Økonomisk kapital:
Penge man kan bruge til at fremme sig i livet.

Habitus:
Habitus er et andet ord for vane, og det er nogle vaner du danner dig uden du ved det. Habitus har betydninger for de handlinger og valg man foretager i ens liv.

Social arv:
Social er er når vi følger i vores forældres fodspor angående uddannelse og arbejde. Man kan bryde den sociale arv og blive en mønsterbryder.
Social placering er sammensætninger af kapitaler.