# data[].attributes.body
https://padletuploads.blob.core.windows.net/prod/8476515/e1894498ba0523b99b93d1708a6d52a9/Hvad_er_sandhed_.pdf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mandag 16. januar 2006 følger en halv million seere Horisont på DR1. Journalisten og tv-værten Jeppe Nybroe har et indslag, hvor han fortæller om forholdene for de amerikanske soldater i Irak. "Dag og nat bliver den amerikanske lejr her i udkanten af Ramadi by angrebet af mortergranater," fortæller han, mens vi ser billeder af soldater og hører brag i baggrunden.

Halvandet år senere kommer Jeppe Nybroe i de konkurrerende mediers søgelys på grund af en anden reportage fra Irak. Han bliver beskyldt for at have ført seerne bag lyset. I den anledning kigger Jyllands-Posten tilbage på hans tidligere reportager og fatter mistanke til indslaget fra Ramadi.

Avisen begynder at granske. Ikke om Nybroes skildring af de amerikanske soldaters situation er fejlagtig, nej, avisen er interesseret i nogle lydlige detaljer i reportagen. Avisen køber en optagelse af indslaget af DR og sender det til analyse hos et firma med ekspertise i akustik. Spørgsmålet er, om de tre eksplosioner, man hører i baggrunden, kunne tænkes at være ét originalt brag efterfulgt af to kopier af den samme lyd.

Det mener akustikerne. Samme lyd tre gange.

Jeppe Nybroe har fusket med sin reportage og ført seerne bag lyset, konkluderer Jyllands-Posten 2. september 2007 i artiklen De falske brag. Han har, skriver avisen, "manipuleret med virkeligheden i Irak". Men betyder det så, at de amerikanske soldater slet ikke levede livet farligt i Irak?

Man kigger et forkert sted
Medierne er begyndt at kigge hinanden i kortene. Det er glimrende. Professionel solidarisk lukkethed er ikke en dyd.

Problemet er bare, at man kigger det forkerte sted. I stedet for at diskutere, om indholdet er korrekt - er Jeppe Nybroes reportage en sand beskrivelse af forholdene? - diskuterer man måden, indholdet formidles på. Spørgsmålet om overensstemmelse med virkeligheden forvandles til et spørgsmål om, hvorvidt meddelelsen udtrykkes med autentiske billeder og lyde eller ej.

Bemærk den mærkelige formulering "manipulation med virkeligheden". Den er udtryk for, at man forveksler skildringen af virkeligheden med virkeligheden selv - som om der fandtes en perfekt gengivelse af virkeligheden, en slags fordobling af virkeligheden. Og da alle jo ved, at dette ideal er utopisk, opstår den forestilling, at vi må nøjes med det næstbedste, nemlig en autentisk og nærmest mekanisk afspejling. Og ve den, der manipulerer med afspejlingen, for eksempel ved at redigere i lyden.

Jeg ved ikke, om lyden bag Jeppe Nybroes billeder fra den amerikanske lejr i Ramadi faktisk var optaget synkront med dem eller ej. Formodentlig var de ikke det. Det er helt almindeligt at pynte - eller reparere, som tv-journalister kalder det - på lyden, for det er jo nærmest umuligt at få en sammenhængende lydside ud af en række kortere eller sammenklippede optagelser.

Så lad os gå ud fra, at granskerne havde ret i, at der er redigeret i lyden, således at der forekommer flere brag, end Nybroe umiddelbart fik optaget. Betyder det, at sekvensen ikke fortæller sandfærdigt om soldaternes situation?

Korrekt manipulation
Det kan vi faktisk ikke vide, for sandheden har intet med autenticitet at gøre. Om skildringen er ret- eller misvisende, kommer naturligvis an på de faktiske forhold i lejren.

Vi kan selvfølgelig vælge at opfatte den "falske" lyd som et symptom på, at Nybroe har givet os en falsk meddelelse. Men vi kan også vælge at forstå de ekstra brag som udtryk for, at Nybroe netop har villet give os et korrekt indtryk af situationen. Hvad han skildrer, er jo ikke soldaternes situation i de sekunder eller minutter, kameraet kører, men i de dage eller uger, de befinder sig i Ramadi. Måske rummer virkeligheden en næsten uafbrudt bragende lydkulisse, og så har Nybroe bare været så uheldig, at der var stille, netop mens han foretog sine optagelser?

Var det tilfældet, ville den autentiske optagelse - altså den uden brag - have givet et misvisende indtryk, mens den, hvor der er "manipuleret", giver et korrekt. Autenticiteten er ingen garanti for sandhed, og manglende autenticitet er heller ingen garanti for usandhed.

Eller sagt på en anden måde: Man kan - hvis man vil - lyve lige så godt med en autentisk optagelse, som man kan tale sandt med en uautentisk.

Fejlagtige anklager
Den reportage, som for alvor bragte Jeppe Nybroe i de konkurrerende mediers søgelys, blev vist i den sene TV Avisen søndag 29. juli 2007.

Vi følger nogle soldater "her på deres allersidste køretur ud af Irak", som Nybroe formulerer det i sin speak. Et par dage efter, 2. august, kunne TV 2 påvise, at de soldater, hvis konvoj Nybroe fulgte, ikke var på vej ud af Irak, men på vej ind fra Kuwait for at hente nogle af de allersidste kampfæller. Afsløringen førte i første omgang til, at Nybroe fik en skriftlig advarsel og en tvungen pause fra skærmen i tre måneder. Og da sagen om de tre brag dukkede op, blev han afskediget.

Men hvori bestod hans forbrydelse?

I Ekstra Bladet udtalte den tidligere DR-nyhedsdirektør Lisbeth Knudsen: "Indslaget er helt og aldeles uacceptabelt. Jeg kan forstå, at billederne er det rene fup, og de endda er blevet brugt som dokumentation."

Men begge disse anklager er fejlagtige. I hvert fald er det ikke dokumenteret, at der på nogen måde er manipuleret med selve billederne. Og de bliver heller ikke brugt som dokumentation for noget som helst. Det er det, Nybroe siger om billederne, der ikke stemmer.

Netop tanken om, at billedsiden af en reportage først og fremmest bruges til at dokumentere rigtigheden af de påstande, som fremføres i speaken, er endnu en af de misforståelser, som fører til sære diskussioner om manipulation.

Ganske vist er dokumentation ikke ukendt i reportager og dokumentarer, for eksempel hvor et afslørende foto lægges frem, eller et dokument affotograferes for at underbygge en påstand. Men den slags indslag, der svarer nogenlunde til dokumenterende citater i en skreven, argumenterende tekst, dukker kun op hist og her.

Den bærende fortællemåde i reportager og dokumentarer består i, at billeder og lyd (speak, reallyd, musik osv.) slet og ret er udtrykselementer, som godt sammenflettet fortæller en historie. Og det er først og fremmest den historie, vi bør se nøjere på, hvis vi vil drive mediekritik.

Den allersidste køretur
I Nybroes reportage var historien, at soldaterne på vej hjem til Danmark gør sig tanker om de oplevelser, de har haft, og om hvordan de vil klare sig i hjemlandet. Igen må man konstatere, at diskussionen om reportagen gik helt uden om, hvad den egentlig handlede om. Om skildringen var sandfærdig. Spillede soldaterne for eksempel bare roller - som de tilsyneladende hårdkogte Triple A-gutter med deres drastiske planer om at overtage "fucking Sjælland og København" i TV 2 Nyhederne i 2005?

Den kritiske reaktion drejede sig kun om rammen, for der er ingen tvivl om, at Nybroe gav en forkert oplysning i sin speak. Den handlede ganske vist ikke om Irak, men om billederne, en dum lille løgn for, helt overflødigt, at gøre rammen mere spændende, end den var i sig selv.

Men koldt vand i blodet. Hvor meget blev seerne egentlig misinformeret om Irak, tilbagetrækningen og soldaterne ved at blive bragt til at tro, at kameraet - og ikke mindst Jeppe Nybroe selv - var med soldaterne "her på deres allersidste køretur"? For hvad man kunne se på billederne, altså glimt af ørkenlandskabet mellem Kuwait og Irak, er temmelig ens, uafhængigt af hvilken retning konvojen kører i. Og stemningen blandt soldaterne ligeså.

På en måde var det dette lille ord, "her", der sammen med et par brag kom til at koste ham jobbet.

Det var næppe sket, hvis Jeppe Nybroe ikke havde haft fjender i forvejen, og hvis hans kritikere ikke havde forvekslet autenticitet med sandhed.

Jeppe Nybroes indslag i TV Avisen søndag 29. juli 2007 om de danske soldaters tilbagetrækning kan ses på YouTube.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mandag 16. januar 2006 følger en halv million seere Horisont på DR1. Journalisten og tv-værten Jeppe Nybroe har et indslag, hvor han fortæller om forholdene for de amerikanske soldater i Irak. "Dag og nat bliver den amerikanske lejr her i udkanten af Ramadi by angrebet af mortergranater," fortæller han, mens vi ser billeder af soldater og hører brag i baggrunden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jeppe Nybroe lyver om Danmarks tilbagetrækning fra Irak

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeppe Nybroe lyver om Danmarks tilbagetrækning fra Irak

# data[].attributes.body
TV-Avisen og Nybroe-sagen- en redegørelse fra lytternes og seernes redaktør i DR
Læs punkt 2, som beskriver sagen.

# data[].attributes.body
Fulgte en konvoj med nogle af de allersidste soldater på vej UD af Irak. Dette var ikke tilfældet, konvojen var på vej IND i Irak fra Kuwait for at HENTE dem.

# data[].attributes.headline
2. Hvordan ser Søren Kjørup ("Sandfærdige løgne") på Jeppe Nybroe-sagen? Redegør for hans synspunkter!

# data[].attributes.subject
2. Hvordan ser Søren Kjørup ("Sandfærdige løgne") på Jeppe Nybroe-sagen? Redegør for hans synspunkter!

# data[].attributes.body
Søren Kjørup mener ikke, at det er fakta eller dokumentarisktisk, da de bombedementer som forekommer ikke er rigtige. Jeppe Nybroe kan dog have ret, da bombedementerne kunne have forekommet tidligere på dagen.

# data[].attributes.headline
3. Hvilken holdning til dokumentarens kreative behandling af virkeligheden giver Peter Schepelern udtryk for i artiklen "Hvad er sandhed?"

# data[].attributes.subject
3. Hvilken holdning til dokumentarens kreative behandling af virkeligheden giver Peter Schepelern udtryk for i artiklen "Hvad er sandhed?"

# data[].attributes.body
Han mener at der er en usynlig grænse, i forhold til ens kunstneriske frihed, som bestemt ikke må overtrædes.
"Jo, det er en dokumentarfilm, for den fremtræder som et informerende udsagn om virkeligheden. At dette udsagn så er falsk, tendentiøst og ondskabsfuldt, ændrer ikke ved, at filmen har en kontrakt om virkelighedsskildring"

# data[].attributes.headline
4. Hvordan definerer artiklerne begreberne "det sande" og "det autentiske" set i forhold til dokumentargenren?

# data[].attributes.subject
4. Hvordan definerer artiklerne begreberne "det sande" og "det autentiske" set i forhold til dokumentargenren?

# data[].attributes.body
Gr. 4:

Der er et problem imellem "det sande" og "det autentiske".

Når noget er autentisk, er det noget som er taget ud af en sammenhæng. F.eks. da Thomas kom for sent. Men samtidig er det også sandheden, fordi det skete. Dog er det ikke rpræsentativt, fordi det ikke sker ofte.

Gruppe 6:
- Det autentiske er, at Jeppe Nybroe indsætter det samme lydklip flere gange, men det der virkelig skete var, at der kom ét brag, og dette brugte han, som understøttende argument til hans påstand om, at dette var noget der skete hele tiden, altså at han genbruger dette ene klip flere gange, som så er sandheden.

# data[].attributes.body
Diskuter Pia Kjærsgaard udtalelse : Den 10. april 2007 citerer Politiken Dansk Folkepartis formand Pia Kjærsgaard, der i sit ugebrev kritiserer “AFR” for den måde, filmen manipulerer med hendes og andre politikeres citater. Kjærsgaard giver udtryk for, at hun føler sig misbrugt i filmen. Hun skriver desuden: “De politiske mord, der er sket i bl.a. Holland og Sverige de seneste år, er tragiske! Og et tænkt mord på Anders Fogh er ikke god værkstedshumor!”
Diskuter følgende: Er det rimeligt og sjovt at manipulere med citater, som filmen gør? Hvad mener Kjærsgaard med ”god værkstedshumor”? Synes I, det er i orden at slå statsministeren ihjel på film? Eller er det makabert og for tæt på virkeligheden?

G5: Vi synes ikke det er ikke acceptabelt at manipulere med andres udtagelser. Da det kan fremstille/udstille andre personer. Værkstedshumor: Det Pia K. mener er, at dette er over grænsen. Man joker ikke med andres død, og iscenesætter det. Derudover går man ikke så langt med det. At slå statsministeren ihjel på film er okay, hvis det er tydeligt at se, at dette er en joke. Det er ikke tilfældet i denne film, her manipuleres der til det groveste, siden man inddrager valide personer. Den er fremstillet for tæt på virkeligheden.

# data[].attributes.headline
6. Diskuter Søren Kjørups synspunkter - en diskussion af begrebet sandhed i dokumentaren. Hvor går grænsen?

# data[].attributes.subject
6. Diskuter Søren Kjørups synspunkter - en diskussion af begrebet sandhed i dokumentaren. Hvor går grænsen?

# data[].attributes.body
G5: Man skal kunne se grænsen mellem fakta og faktion. Dette var svært i denne tekst. Han synes fokus er et forkert sted, hans job er at fortælle en historie. Det kan godt være, at der på det tidspunktet han filmede, at der ikke har været de store bombardamenter på det tidspunkt. Men det kan være, at der har været det, andre dage. Det er altså stadig en virkelighed, hvis det er sket de andre dage. Han kan måske bare have været "uheldig", med valg af dag. Dette er dog kun en teori.

G4: Men har det en betydning om man filmer på en motorvej i Irak eller Afganistan? Den almene dansker vil jo ikke kunne se forskellen på de to, dog vil tv-avisen have den autoritet, således at vi vil tage det for gode varer. Men problemet skabes når der bliver løjet, og dermed taber deres autoritet.
Dermed sagt, at de ting som bliver fremvist i tv-avisen, altid bør være sande, for ellers opbygges en mistillid blandt befolkningen, og det bliver svært at overbevise folk om, at udsendelserne ikke er "fake-news". Derfor går han over grænsen ved at give os et forkert indblik i siturationen.

# data[].attributes.body
Gør rede for Kim Skottes udsagn "En mockumentary en et farligt redskab" + "At benytte ytringsfriheden med omtanke"
Diskuter følgende:
Er AFR en farlig film?
Synes I, at instruktøren overskrider en grænse, når han fremstiller en nulevende person som myrdet?

Gruppe 6:
AFR er ikke en farlig film.
Vi synes han overskrider en grænse, fordi det er forkert at fremstille en person som død, og ligeledes har han ikke politikerenes tilladelse til at bruge deres udtalelser i en anden sammenhæng.

G5: Det er ikke en farlig film.
Dog mener vi, at fremstillingen er forkert, og overskrider nogle grænser. Det er desuden, for langt over grænsen, at inddrage klip af politikere, som i realiteten ikke har udtalt sig om situationen. Måden man fremstiller hans død på, er over grænsen.

# data[].attributes.body
“AFR”s instruktør og manuskriptforfatter Morten Hartz Kaplers siger følgende om satire og provokation i sin film:

“Ved at bruge kendte politikere og blande virkelige begivenheder ind i fiktionen, tvinges publikum til at forholde sig seriøst til filmens konflikttemaer; demokrati/terrorisme/magt – modmagt. Filmen er således hverken en tilsvining eller kritik af specifikke politikere, politiske standpunkter eller seksuelle præferencer. Jeg tilstræber at fremstille de medvirkende om muligt mere positivt og bedre, end tilfældet er i den virkelige verden, hvorfor det kan opfattes som satire.”

“Det er muligt, at nogle af de medvirkende politikere kan føle sig udnyttet og måske krænket, men jeg finder det nødvendigt at provokere til en debat, der kan hjælpe med at definere friheden, ytringsfriheden og politikernes rolle i et demokrati. Denne film skal betragtes som et kunstnerisk udtryk, og skal som sådan ikke leve op til journalistisk eller almen borgerlig debat-etik. Og det er ALTID provokerende, når ting stilles på hovedet.”

(citat fra pressematerialet til “AFR”)

Diskuter følgende:

Hvad mener instruktøren med, at en debat ”kan hjælpe med at definere friheden, ytringsfriheden og politikernes rolle i et demokrati”?

Hvad mener han med “almen borgerlig debatetik”?

Hvor går grænsen for manipulation?

Gruppe 6: