# data[].attributes.body
Kreeka kultuur on teadaolevalt esimene, kus hakati uskuma, et maailmas toimuv on jumala tahte tulemus, püüti seletada nähtusi loodusest lähtuvalt.
Sofistide arvates on inimestel õigus seadusi vastavalt oma huvidele kujundada ja muuta. Platoni arvates pidi riik põhinema hüve ideel, olema muutumatu ja täiuslik. Aristotelese arvates tuleks riigivalitsemises tugineda eeskätt keskmise jõukusega kodanikele, ta hindas aega, mil rikaste eesõigusi oli piiratud, täielik demokraatia oli välja kujunemata. Sokrates ei pooldanud demokraatlikku riigikorda, sest riigivalitsemises osalesid ka need, kes voorusest suurt midagi ei teadnud.
Kreeklastele oli matemaatikas eeskujuks Mesopotaamia. Nad püüdsid sõnastada üldistavaid väiteid(teoreeme), tõestasid nende kehtivust, kujunes tõestatud väidete loogiline süsteem
Hippokrates oli tuntuim arst ja teadusliku meditsiini rajaja. Tänapäeval arvestatakse tema seisukohta e Hippokratese vanne: arstide ametitõotus kaitsta alati patsiendi elu ja tervist. Hippokratese ja tema kaasaegsete meelest sõltus tervis nelja ihumahla e vere, lima, musta ja valge sapi tasakaalust. Selline arusaam domineeris arstiteaduses kogu vana- ja keskajal.
Herodotos oli esimene, kes ei piirdunud ainult mineviku kirjeldamisega, vaid arutles ka filosoofiliste ajalooga seonduvate probleemide üle, see andis talle uusi arusaamu inimkäitumisest.

# data[].attributes.body
1. Kreeka kultuur on teadaolevalt esimene kus hakati uskuma, et maailmas toimuv on jumalate tahte tulemus.
3. Eeskujuks matemaatikas oli Mesopotaamia, püüdsid sõnastada üldistavaid väiteid(teoreeme),tõestasid nende kehtivust, kujunes tõestatud väidete loogiline süsteem.

# data[].attributes.body
Sokratese arust sofistid petsid enda õpilasi õpetades neile "voorust". Sokratese arust oli voorus õpetamatu ja ta saab enda õpilasi vaid suunata.
Platon asutas oma filosoofia kooli. Tema arust olid ideed muutumatud ja reaalsed. Meeltega tajutav maailm oli ebareaalne ja ideid pole võimalik tabada mõistusega.
Aristoteles pidas Platoni õpetusi valedele ja tema arendas loogika.
Kreeklased püüdsid sõnastada üldistavalt väiteid, s.o teoreeme ja tõestada loogiliselt nende kehtivust. Matemaatikat edendasid kõige enam Pythagoras ja ta õpilased
Tuntuimaks arstiks ja teadusliku meditsiini rajajaks oli Hippokrates. Teda peeti ka arstiteadusliku raamatu autoriks.

# data[].attributes.body
1.Kreeklaste arusaam erines teiste muistsete kultuuride omast sellega, et nendes kultuurides peeti toimuvat jumalate teoks. Kreeka kultuur olevat esimene kus nähtusi püüti seletada loodusest lähtuvat. Sellist probleemide ülejuurdlemist nimetasid kreeklased filosoofiaks.
2.
3. Kreeklastel oli matemaatikas eeskujuks Mesopotaamia. Neil muutus matemaatika praktiliste ülesannete kogumist teoreetileseks seaduseks.nad püüdsid tõestada loogiliselt nende kehtivust . Sellest kujunes tõestatud väidete loogiline süsteem

# data[].attributes.body
1. Kreeklaste arusaam maailma toimimisest põhines põhimõtteliselt filosoofilistel teadmistel. Filosofeerida tuli selleks, et mõista, mis on hüve (see, mis on olemuselt hea) ja milles seisneb voorus.
2. Sofistide vaated moraali, seaduste ja riigivalitsemise kohta olid mõistuspärased. Nende jaoks ei olnud maailm must-valge, vaid suhteline - mis ühele näib hea, ei tarvitse seda olla teisele.

# data[].attributes.body
1. Vana-Kreeklased arvasid, et jumalad olid need, kes inimesi aitasid, neile elupaika ja ressursse pakkusid ning neile karistusi määrasid.
2. 1) Sokratese arust olid vaimsed, maised head küljed ning moraalne heakskiit inimeste juures inimestest sõltumatud. Sokratese arvas ka, et demokraatlik riigikord ei ole vägagi sobiv, sest riigivalitsemise osalesid ka need, kes pea midagi sellest ei teadnud.
2) Platoni arust pidi riik põhinema hüve, olema muutumatu ja täiuslik. Inimkonna jaotati kolme klassi. Esimene ehk tootev klass, Teine ehk sõdalaste klass ja Kolmas ehk valitsejate klass.
3) Aristoteles arus on inimene poliitiline elusolend, kes elab seaduste järgi, piirates oma hulljulged, ärevust argus jne.
4) Solistide arust olid seadused määratud jumalate poolt ning nendele pidi käituma moraalselt. (?)
---------Tund sai läbi---------

# data[].attributes.body
Maailma toimimist peeti jumalate tahteks, nähtusi püüti seletada ka loodusest lähtuvalt.
Sofistid olid esimesed kes hakkasid inimeste elukorralduse üle arutlema.
Sokratese kuulsaim õpilane oli Platon, ta oli Ateena aristrokraat. Hüve idee mõistmine teeb Platoni meelest võimalikuks tõeliselt voorusliku käitumise ja on seega filosoofia ülimeesmärk. Aristotelese tööd käsitlesid loodusteadusi, loogikat, ajalugu, riigikorda, eetikat, muusikat, kirjandus ja maailma üldist korraldust. Aristotelesei pidanud õigeks Platoni ideeõpetust.

# data[].attributes.headline
Райан и Микк

# data[].attributes.subject
Райан и Микк

# data[].attributes.body
1 kreeklased seletasid kõike mis juhtus läbi jumalate(jumalad olid need kes elu korraldasid ehk määrasid karistusi jne)
3 koosnes idamaade teadmistest, matemaatika muutus teoreetiliseks teaduseks(tõestatud väidete loogiline süsteem)
5.

# data[].attributes.body
Kreeklaste arusaam maailma toimumisest erines teistest kultuuridest selle poolest, et nemad hakkasid jumaöate tahet vaidlustama ehk nähtusi seletati loodusest nähtuvalt.
Sokrates ja Platon olid põhiliselt samal arusaamal, et hüve on iggavene ja muutmatu sellepärast, et põhineb igavestel ja muutumatutel ideedel. Aristoteles aga arvas teisiti. Tema meelest tegi Platon vea, pidades ideid asjade täiuslikeks algpõhjusteks. Tema arvates oleks õigem olnud loogika järgi asju järeldada.
Kreeklaste matemaatika erines selle poolest, et nad läksid matemaatika praktiliste ülesannete kogumist üle teoreetilise teadusele.

# data[].attributes.body
3. Matemaatikas oli neile eeskätt eeskujuks mesopotaamia. Kreeklastel muutus mAtemaatika praktiliste ülesannete kogumist teoreetiliseks teaduseks. Matemaatikast kujunes tõestatud väidete loogiline süsteem.
4.
5.

6.läänemaa ajaloo sündmusi hakkas esimesena uurima j kirja panema herodotos. Kõik see mis ta kirjutas on tänapäeval ajaloolastele hindamatu allikmaterjal.
1.

# data[].attributes.body
Küsimused
1.Kreeka kultuur on teadaolevalt esimene,kus sellist ettekujutust vaidlustama hakati.See ei toonud küll kaasa jumaliku tahte eitamist.
2.Esimesed,kes inimeste elukorralduse üle arutlema hakkasid olid sofistid.Ateena filosoof Sokratesi väitis,et sofistid petavad oma õpilasi,sest kinnitavad,et õpetavad voorust,kuid ei tea tegelikult,milles voorus seisneb. Sokratese veendumuse kohaselt olid voorus ja hüve püsivad ja inimeste kokkuleppeist sõltumatud.
Platon sõnastas oma ja Sokratese vaated arvukates dialoogides,milles kujunes viimast sofistidega vaidlemas.Seega ei ole Platoni ja Sokratese mõtteid võimalik alati täpselt eristada.Platon arendas edasi Sokratese seisukohti hüvedest ning tuli järeldusele,et hüve on igavene ja  muutumatu sellepärast,et põhineb igavestel ja muutumatutel.
Aristoteles
Tema tööd käsitlesid loodusteadusi,loogikat,ajalugu,riigikorda,eetikat,muusikat,kirjandust ja maailma üldist korraldsust.Kreekas tuntigu Vana-Kreeka kultuuripärandit  paljuski tänu Aristotelesele töödele.
Loogika vallas kujundas ta õpetuse sellest,kuidas tuletada eeldustest korrekseid ja vältida vigaseid järeldusi.
3.Kreeklastel muutus matemaatika praktisliselt ülesannete kogumist teoreetiliseks teaduseks.Nad püüdsid sõnastada üldistavaid väiteid s.o teoreeme ja tõestada loogiliselt nende kehtivust.Matemaatika kujunes tõestatud väidete loogiline süsteem.Matemaatikat edendasid kõige enam eeskätt Lõuna-Itaalias tegutsenud Pythagoras ja tema õpilased.
Pythagorase meelest põhines kogu maailmakorraldus
arvulistel suhetel. Ta püüdis mõista arvude olemust ja tegeles sellest tulenevalt matemaatiliste probleemidega.
4.Tä

# data[].attributes.body
Kreeklaste arusaam erines teiste omast sellega, et nad hakkasid jumalate tahet vaidlustama ehk püüti nähtusi seleteda loodusest lähtuvalt ja juurdlesid maailma üldist korraldust, seda nimetatakse filosoofiaks. Sokrates ja Platon olid suhteliselt samal arusaamal, et hüve on igavene ja muutmatu, et põhineb igavestel ja muutmatutel ideedel (vorm, kujundus). Aristoteles arvas aga, et õige oleks loogika järgi asju järeldada, ja et Platoni ideid ei ole päris õige pidada asjade alustõdedeks. Sofistid olid arusaamal, et jumal on loonud alustõed, aga inimesed võivad neid kujundada oma huvidele. Kreeklaste matemaatika erines selle poolest, et nad hakksid praktilisest matemaatikast asju kirja panema ja seda teoreetiliseks süsteemiks muutma, kus oli olemas ka loogika. Tänapäeval arvestatakse Hippokratese seisukohta, et arstide ametitõetus kaitsta alati patsiendi elu ja tervist.

# data[].attributes.body
Muistsetes kultuurides peeti maailmas toimuvat üksnes jumalate tahte tulemuseks, aga kreekalased püütsid nähtusi seletada loodusest lähtuvalt. Maailma üldist korraldust puuduvate probleemide üle juurdlemist nimetasid kreeklased filosoofiaks. Sofistid vaidlustasid traditsioonilise arusaama, mille kohaselt moraalinormid ja seadused on jumalate poolt määratud ning igavesti muutumatud. Platon oli Sokratese õpilane ja neil olid samad maailmavaated. Platoni riik kasvatas vooruslikke kodanikke ja tagab, et ainult filosoofid saavad riigi etteotsa. Aristotelese arvates tuleks tugineda keskmise jõukusega kodanikele ja piirata rikaste eesõigusi. Kreeklastel oli matemaatika teoreetiline teadus. Nad sõnasatsid üldistavaid väiteid ehk teoreeme, üritati tõestada loogiliselt nende kehtivust. Matemaatikast kujunes tõestatud väidete loogiline süsteem. Tänapäeval pole enam võimalik kindlaks teha, millised osad arstiteadusliku käsiraamatust pärinevad tõepoolest Hippokrateselt ja kui palju lisati hiljem juurde. Herodotos oli esimene, kes hakkas lähema ajaloo sündmusi uurima ja ta tõi õpetliku sõnumi välja. Hiljem tema teose pealkiri "Historia" sai ajalugu tähistavaks üldmõisteks ja talle anti austav nimetus ajaloo isa.

# data[].attributes.body
TÖÖJUHIS: Tunni esimeses pooles tee koos pinginaabriga töölehe materjalist lühikokkuvõte töölehe lõpus olevate küsimuste abil (25-30 min). Võid lisada illustreerivaid materjale. Tunni teises pooles kommenteeri ühe kaasõpilaste paari vastuseid. NB! Oma postituse tiitliks pange oma nimed!