# data[].attributes.body
* Syn
• Hørsel
• Lukt og smak
• Berøring, temperatur og smerte
• Kinestetikk gir beskjed om kroppsdelers stilling og
bevegelse. Sammen med likevektssansen, som
ligger i det indre øret, er vår kinestetiske sans
nødvendig for både balanse og koordinering av
bevegelsene våre. .
• Flersanselige opplevelser: Vi opplever verden
mer helhetlig – ikke bare basert på sansene våre,
men gjennom det som kalles intermodal
persepsjon.

# data[].attributes.headline
Gruppe 1: Charlotte, Cathrine, Anne Marte og Elisabet. Behavioristisk orienterte læringsteorier

# data[].attributes.subject
Gruppe 1: Charlotte, Cathrine, Anne Marte og Elisabet. Behavioristisk orienterte læringsteorier

# data[].attributes.body
Behaviorisme er teori og filosofi om adferd. Den setter frem hypoteser og problemstillinger, spesielt forståelsen om begreper og mekanismer som påvirker adferd.
Klassisk betinging, operant betinging og Gagnès neobehavioristisk læringsteori er alle behavioristisk orienterte læringsteorier.

Mennesket har en tendens til å søke glede og unngå smerte. Dette er en av de mest velkjente motivasjonsprinsippene vi har, og det har en sikker plass blandt folks hverdagsteorier om motivasjon.

# data[].attributes.body
Hjernens opplevelse og tolkning av sanseinntrykk.

# data[].attributes.body
Læring, sammen med den sosiokulturelle utviklingen, defineres som en kontinuerlig, interaktiv og meningsdannende prosess. Mennesket sees først og fremst ut ifra et samfunnsperspektiv.

# data[].attributes.body
- Konstruktivisme er både en teori om hva kunnskap er, og en teori om hvordan læring skjer.
- Konstruktivisme mener at kunnskap er ikke noe som fins "i seg selv".

# data[].attributes.body
De mentale funksjonene som har betydning for erkjennelse, tenkning og kunnskapstilegnelse.

# data[].attributes.body
Menneske sosiokulturelle utvikling og læring er i følge Lev Vygotsky sin teori en kontinuerlig interaktiv meningsdannende prosess. Læringen skjer først og fremst i en sosial kontekst, og en ikke lærer i et vakum.

# data[].attributes.body
Den sentrale idéen innen konstruktivistisk læringsteori er at menneskelig læring er "konstruert", dvs at den som lærer noe forankrer i, eller bygger på, pre-eksisterende kunnskapen.

Den pre-eksisterende kunnskapen har innflytelse på hvordan individet konstruerer ny kunnskap i læringssituasjoner og i samspill med omgivelsene.

# data[].attributes.body
Omfattar oppmerksomhet , persepsjon, hukommelse, språk, problemløysing, logisk resonnement og utarbeiding av strategier for handling.

# data[].attributes.body
- Kjent for teorien om "learning by doing".
- La vekt på individets aktive medvirkning i læreprosessen.
- Mener læring skjer når individet forstår sammenhengen mellom en handling og resultatet av handlingen.

# data[].attributes.body
Assimilasjonsprosessen kommer fra behovet til å tolke ny kunnskap ut i fra kunnskap eller forståelsen man har fra før. Nye fenomener tilpasses pre-eksisterende kognitive skjemaer/kategorier.

I utdanningen vår har vi ved flere anledninger basert utformingen av forskjellige oppgaver på det vi kaller en "førforståelse". Denne førforståelsen formes av våre eksisterende kognitive skjemaer, og de eventuelle spørsmålene eller fremgangsmåtene som velges for å lære mer kan for eksempen bli begrenset av at denne kunnskapen er for snever.

# data[].attributes.body
Den proksimale utviklingssona er området som står mellom det invidividet kan klare på eigen hånd, og det individet ikkje greier, sjølv med hjelp. Denne sona inneheld alt individet kan greie med hjelp frå andre. Ved tilstrekkeleg veileding, vil individet til slutt greie tinga på eiga hånd som er i denne sona, og flyttar dermed grensene til kva ein kan klare åleine.

Dette har vi sjølv har erfaring med gjennom skulegang, då vi er elevar og lærarane er veiledera.

# data[].attributes.body
Er sentralt ifht. persepsjonsprosessen.
Består av ytre og indre faktorer.
De ytre faktorene er intensitet, kontrast, bevegelse og størrelse.
De indre faktorene handler om interesser og behov, kunnskaper, forventninger og følelser.
Det er også mange faktorer som vil redusere vår oppmerksomhetsevne.

# data[].attributes.body
Plasserer seg mellom det behavioristiske perspektivet og det kognitive perspektivet.

"Hva folk tenker, tror og føler påvirker hva de gjør. I sin tur vil de ytre virkningene av deres handlinger være med på å bestemme hvordan de tenker og føler"

Bandura's triadiske teori: "personen, omgivelsene og handlingene er innvevd i hverandre". Det er et gjensidig samspill mellom personenes tanker og følelser, handlingen og omgivelsene.

# data[].attributes.body
I det sosiokulturellet perspektivet skal undervisninga være tilpassa.
Ein kan ikkje planlegge elevens forståelse på forhånd, så sjølv med gode læringsplanar og velstrukturert undervisning må ein kunne tilpasse seg den enkelte.

# data[].attributes.body
Kognitive funksjoner kjem fra det latinske ordet Cognitio som betyr erkjennelse. Dermed vil kognitiv funksjoner vera sentrale i forhold til generell utvikling og læring

# data[].attributes.body
Undervisningsmål lagt på et nivå hvor eleven må strekke seg – med hjelp av andre. Legger vekt på perspektivet om at vi er gjensidig avhengig av hverandre. Tilpassede opplegg til den enkeltes evnenivå. Vil føle seg sett av læreren.

# data[].attributes.body
Akkomodasjonsprosessen går ut på at man i møte med ny kunnskap som viser seg å være inkompatibel med pre-eksisterende kognitive skjemaer/kategorier, motiveres til å tilpasse nevnte skjema for å skape rom for den nyervervede kunnskapen.

Behovet for å akkomodere oppstår når pre-eksisterende kunnskap er begrenset i den grad at den nyervervede kunnskapen ikke kan assimileres i eksisterende kognitive skjema. Man blir med andre ord nødt til å rekonstruere eller bygge ut disse skjemaene slik at den nye kunnskapen har en logisk plass.

# data[].attributes.body
Ulike grader av sosial kompetanse. Tas det for lite hensyn til de som har store vansker med det sosiale samspillet. Ved større kull vil det bli vanskeligere å tilpasse oppleggene. Krever store ressurser.

# data[].attributes.body
Behavioristiske og atferdsanalytiske læringsteorier

# data[].attributes.body
Behaviorisme er teori og filosofi om atferd. Den setter frem hypoteser og problemstillinger, spesielt forståelsen av begreper og mekanismer som påvirker atferd.

# data[].attributes.body
Likevektsprinsippet betyr at man i møte med kunnskap som er uforenlig med pre-eksisterende kunnskap, vil kjenne behovet for indre likevekt i form av forståelse, hvilket vil føre til at man motiveres til å akkomodere ny kunnskap.

# data[].attributes.body
Ivan Pavlov gjorde mange eksperimenter om klassisk betinging med hunder. Læring gjennom klassisk betinging foregår slik: en nøytral stimulus, som ikke har noe med spyttutskillelse å gjøre f.eks. ringing i en klokke, kommer noen ganger rett før en annen stimulus: mat. Etter noen forsøk kommer hunden til å skille ut spytt når den hører klokken (betinget respons). Klokken gir samme respons som når hunden får mat. Det er en viktig forskjell: den betingede responsen på klokka er lært, mens den ubetingede responsen på mat er mer automatisk. Utvidelse av stimulus eks. Med fløyter eller andre lydsignaler som kunne assosieres med det første, som fremkaller betinget respons kalte han stimulusgeneralisering (= læringen skjer ved at en nøytral stimulus gir en respons)

Klassisk betinging:
Klassisk betinging er en teori den russiske fysiologen Ivan Petrovitsj Pavlov kom opp med. Hans forsøk, Pavlovs hunder, tok for seg hunder og deres reaksjoner ut ifra ulike stimulus.

# data[].attributes.body
Opprant betinging er knyttet til behavioristisk teori. B.F. Skinner gjennomførte et eksperiment der han plasserte en sulten rotte i en liten boks. Den gikk rundt helt til den tilfeldige kom borti en spak som utløste en mat kule. Rotta spiste den og fortsatte å gå i boksen, men nå mest langs veggen med spak, altså der rotta hadde fått mat. Den kom borti spaken igjen og fikk mat. Stadig mer målrettet beveget rotta seg omkring spaken inntil den helt målrettet slo på spaken slik at mat kulene trillet ut. Det at den fikk mat kaller vi en forsterkning, dette var positivt for rotta så da blir det en positiv forsterkning. Dette øker sannsynligheten for at responsen for rotta så da bli en positiv forsterkning. Dette øker sannsynligheten for at responsen blir gjentatt, noe som er et resultat av læring

# data[].attributes.body
Teorien om klassisk betigning ble utviklet av Ivan Pavolv. gjennom sine eksperimenter med hunder der han fikk en automatisk refleks. Dette oppnådde han ved å koble stimuli på bestemte måter, slik at desse utgjorde visse betingelser for å få en reaksjonsoverføring i stand.

# data[].attributes.body
I læringsprosessen kan man i tilfeller hvor innholdet i et kognitivt skjema er sårbart eller begrenset, oppleve kognitive konflikter og kognitiv dissonans.

Eksempler på dette kan være røykere. De fleste røykere i dag vet allerede før de begynner å røyke at det er helseskadelig. Denne idéen er basert på årevis med forskning, og røykerne er klar over dette, men denne kunnskapen har liten effekt på deres tilbøyelighet til å slutte eller i det hele tatt begynne å røyke. Dette kan indikere at individets kognitive skjema om røyking er splittet, og at man holder to motstridende idéer samtidig; på den éne siden synes man det er kult å røyke, samtidig som man kan anerkjenne at det ikke nødvendigvis er kult å dø av relaterte helseproblemer.

# data[].attributes.body
Slik Vygotsky ser det vil ein som spedbarn vil språket vere utan ord, men heller i form av blikk, mimikk og toneleie. Når barnet kjem i barnehagealder vil ikkje den indre dialog, men heller den ytre dialog verte nytta. Slik som for eksempel "ta spaden", "der bil, drnn- drnn", i staden for ein indre dialog. På førskule alder bør talen utvikla seg til ein indre tale, som bridrar til refleksjon og bevisshet. Deretter vil den indre talen utvikle seg til ytre tale og tenkning. I sosiokulturell perspektiv kjem språket før tanke.

# data[].attributes.body
I en utdanningssituasjoner får man forskjellige type oppgaver som krever forskjellige typer ferdigheter. Hvis man som student observerer en medstudent som benytter seg av en mer effektiv studieteknikk, kan man gå inn i en akkomodasjonsprosess for å assimilere eller gjøre den kunnskapen til sin egen. Når du til slutt kan benytte metoden i eget arbeid, kan denne kunnskapen sies å være assimilert.

Dette kan være en vedvarende prosess, og vil gjerne tilpasse seg om og om igjen i samspill med og observasjon av andre studenters arbeidsmetoder. Dette kommer gjerne av en indre motivasjon til å stadig raffinere og forbedre ens egen studieteknikk.

# data[].attributes.body
En læringssituasjon med bakgrunn i konstrkutivistisk læringsteori vil gjerne legge opp til at underviseren i forkant av undervisningen har tilegnet seg kunnskap om de forskjellige elevenes kunnskapsnivå. Dette gir selv de faglig svakeste en mulighet til å henge med resten av klassen. Samtidig kan det også gjøre det lettere å identifisere når en elev trenger mer tilrettelagt undervisning. Dette skaper rom for at alle kan føle seg sett og inkludert i læringssituasjonen. Dette er en styrke fordi det legger opp til at eleven inkluderes i egen læring, hvilket kan være en fordel dersom man allerede er faglig sterk.

En svakhet ved konstruktivistisk læringsteori er at eleven er nødt til å være motivert til å gå inn en akkomodasjonsprosess. Det må med andre ord foreligge motivasjon til å akkomodere ny kunnskap, og hvis dette ikke er tilfelle, risikerer læringsprosessen stoppe opp. Det stilles med andre ord strenge krav til at pedagogen i dette tilfellet har ferdighetene til å kunne identifisere om eleven har den forutsatte motivasjonen til å lære noe. Videre kan det å inkluderes i egen læring som tidligere nevnt være bra, gitt at eleven har den iboende motivasjonen eller interessen til å håndtere ansvaret for egen læring.

# data[].attributes.body
Vekt på indre hukomelseprosessar. Komplekse læringsformer. Motivasjonen er å finne struktur og mønstre. indre motivasjon. Mennesket er både aktivt og passivt. Lagrer kunnskap. ferdig kunnskap men preget av individets bearbeiding.

# data[].attributes.body
Teorien er utviklet i USA. Sentrale personer var Edward Lee Thorndike og Burrhus Fredric Skinner. Thorndike er mest kjendt for å ha forsket på betydningen av belønning og straff og Skinner var mer opptatt av egenskaper ved selve responsen. Begge hadde fokus på å forske på det som var synlig og observerbart og avviste teorier som hadde med begreper om mental funksjon. Læring var i deres øyne endring i synlig adferd.

# data[].attributes.body
Det skilles mellom positiv og negativ forsterkning av atferd.

Anvendte metoder:
- Belønning
- Straff/svekkelse

Positiv atferd:
- "Noe blir lagt til"
- Ønskelige handlinger må ha positive konsekvenser

Forsterkning som metode:
- Verdi for individet, realistiske delmål, bruk av ros, anerkjennelse,

Hovedprinsippet i atferdsmodifikasjon er, i samsvar med Skinners teori, at all atferd påvirkes av de konsekvensene den har. I praksis vil det si at når vi vil endre atferd hos andre, må vi sørge for at ønskelige handlinger får positive konsekvenser for individet.

Negativ atferd:
- "Noe blir tatt fra"

Forsterkning som metode:
- Straff/svekkelse, undertrykkelse, mangel på forståelse,

Virkninge av straff kan ofte være begrenset sammenlignet med hva en kan oppnå med ulike teknikker for belønning.

# data[].attributes.body
Læring er en relativt varig endring i mentale strukturer som skjer som et resultat av individets samspill med omgivelsene.
(Moreno, 2010 i Imsen, 2020, s 63)

# data[].attributes.body
Bruk av denne form for læringsteori kjenner vi som grupper til den på ulike arenaer. vi kjenner oss igjen både innen barneoppdragelse, trening av husdyr slik som hund og hest. der vi anvender bruk av positiv og negativ forsterkning i ulik grad.

Bruk av denne læringsformen finner vi både i hjemmet, på skolen og i arbeidslivet. Som eksempel vil et barn som blir truet med en negativ konsekvens dersom han ikkje jobber med skolearbeidet av læreren. Neppe få en bedre assosiasjon med skolearbeidet i senere tid. i stede om læreren bruker positiv forsterkning i forsøk om å motivere eleven til å jobbe med skolearbeid vil eleven da med tid få en mer positiv assosiasjon med skolearbeidet.

en svakhet ved denne teorien er at en bare ser på adferden og ikke mennesket bak. det hevdes at mennesket blir betraktet som ett sjelløst individ, et objekt, som fritt lar seg manipulere og styre etter mekaniske læringspsykologiske prinsipper.
en styrke ved teorien er at vi ved rette forhold har mulighet til å oppnå ønsket adferd.

# data[].attributes.body
Ein aktiv prosess:
"Læring forståes i dette perspektivet som en aktiv prosess der mennesket velger ut, tolker og bearbeider informasjon som de erfarer gjennom aktiv utforskning av omgivelsene".
Eleven/vedkommande er hele tiden i en aktiv læringsprosess.