# data[].attributes.headline
Mikäli huomaat, että täältä puuttuu jotain, voit lähettää linkkejä jne. minulle sähköpostilla.

# data[].attributes.subject
Mikäli huomaat, että täältä puuttuu jotain, voit lähettää linkkejä jne. minulle sähköpostilla.

# data[].attributes.body
aku.harjula@kristillinenkoulu.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Facebook to start sharing and connecting with your friends, family, and people you know.

# data[].attributes.attachment_link.description
Teknisen työn opetus has 687 members. Yläkoulun teknisen työn opetukseen liittyvät keskustelut, linkit ja vinkit, alaan liittyvät kaupalliset ilmoitukset.

# data[].attributes.body
tavoitteet ja sisällöt

# data[].attributes.attachment_link.title
Järvenpään Käsityön opetussuunnitelma yleiset osiot, tavoitteet, sisällöt vuosiluokittain 1-7 Päivittyvä

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Luova Lanka - luovan käsityön idealainaamo

# data[].attributes.attachment_link.title
Luova Lanka - luovan käsityön idealainaamo

# data[].attributes.body
Myös varhaiskasvatukseen

# data[].attributes.body
Käsityön tietoisku Järvenpään OPS-messuilla

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Huomioitavaa
Paikallisesti päätettävät asiat
Opetussuunnitelman perusteiden mukaan paikallisesti päätetään ja opetussuunnitelmaan kirjataan erityisesti seuraavat asiat:

miten opetustunnit jaetaan vuosiluokittain yhteisten oppiaineiden, taide- ja taitoaineiden valinnaisten tuntien sekä oppilaalle valinnaisten aineiden kesken valtioneuvoston asetuksen edellyttämällä tavalla

mitkä ovat oppilaille tarjottavat valinnaiset aineet ja mille vuosiluokille niiden opetus sijoittuu

mitkä ovat opetuksen mahdolliset painotukset ja miten ne toteutetaan; miten painotus näkyy tuntijaossa sekä opetuksen tavoitteissa ja sisällöissä

mitkä ovat kunkin valinnaisen aineen tavoitteet ja sisällöt vuosiluokittain sekä oppimisympäristöihin, työtapoihin, tukeen ja ohjaukseen liittyvät mahdolliset erityispiirteet

miten valinnaisten aineiden opinnot arvioidaan (valinnaisten aineiden päättöarviointia koskeva ohje sisältyy opetussuunnitelman perusteiden lukuun 6.5.1 Päättöarvosanan muodostaminen, alempien vuosiluokkien osalta opetuksen järjestäjä päättää, mitkä ovat arviointiperusteet sekä arvioidaanko valinnainen aine sanallisesti vai numeroin)
KOKEMUKSIA
Esimerkki Haarajoen koulusta:

5. vuosiluokka
vanhan opetussuunnitelman mukaiset teknisen ja tekstiilityön ryhmät yhdistetty (25 oppilasta yhteensä)
kaksi opettajaa (käsityön aineenopettaja ja luokanopettaja)
luokkatilat lähekkäin

uusia tavoitteita selvennettiin ja käsitteitä avattiin oppilaille
oppilaat aloittivat suunnittelemaan tavoitteden mukaan
suunnittelua yhdessä kahden opettajan johdolla
kun opettaja ymmärtää oppilaan tulevan prosessi-idean, voi ohjata oppilaan koko prosessia
kokeiluja ja tekemistä eri oppimisympäristöissä, tekniikoiden ja materiaalien mukaan
opettajat ovat mukana prosessin vaiheissa, kumpikin "omalla tontillaan"
oppilaan taitotaso huomioiden tuodaan esimerkiksi toteuttamistapoja, materiaaleja oppilaan tietoon ja muistutellaan jo tutuksi tulleista
prosessilla ei siis aina ole opettajan ennalta määräämää reittiä
oppilaan keskiössä olo vaatii aikaa ja tilaa kokeilla, epäonnistuakin
oppilaan ongelmanratkaisutaidot kehittyvät
oppilaan
oppimisprosessi
etenee, eikä vain työ
KOKONAINEN KÄSITYÖPROSESSI
Oppiaineen luonne
Vuoden 2014 opetussuunnitelman perusteiden mukaan käsityö on yksi yhtenäinen oppiaine kuten muutkin taide- ja taitoaineet
.
Käsityöhön ei sisälly eri oppimääriä, eivätkä oppilaat tee valintaa käsityön eri osa-alueiden kesken.

1. Idointi / innovointi

2. Suunnittelu

3. Tekeminen

4. Arviointi
Käsityö 2016
Opetusta ja opiskelua ohjaavat paikallisessa opetussuunnitelmassa määritellyt yhteisen käsityön tavoitteet ja niihin liittyvät keskeiset sisällöt. Opetuksessa käytetään

sekä teknisen työn että tekstiilityön työtapoja, oppimisympäristöjä ja materiaaleja.
Mikäli opetuksen järjestäjä päättää osoittaa käsityö-oppiaineeseen tunteja tuntijakoon sisältyvistä taide- ja taitoaineiden valinnaisista tunneista (6 vvt + 5 vvt), tunnit ovat osa yhteisen käsityö-oppiaineen opiskelua.
Tuntijako
http://edu.fi/perusopetus/kasityo/ops2016_tukimateriaalit
Tarvitaan sekä teknisten- että tekstiilimateriaalien tuntemusta.

Oppilas keskiössä

Oppilas osallistetaan tehtävien, työtapojen, materiaalien sekä oppimisympäristöjen suunnitteluun.
Kokonaisen käsityöprosessin
käynnistysvaiheessa
yhteiseen teeman liittyvää
oppimistehtävää ideoidaan

yksin tai ryhmissä virikkeiden tai luovien ongelmanratkaisutapojen avulla
(ideariihi, kysymyslistat, metaforat, SWOT-analyysi jne.).
Ideat
ovat
alkuvaiheessa

hahmotelmia oppimistehtävän ratkaisusta.
Ideat voivat syntyä omien tunteiden, elämysten tai yhdessä koettujen tilanteiden tai virikkeiden pohjalta, muun muassa taideteokset, populaaritaide, musiikki, filmit, tarinat, luonto, ympäristö, mainokset, retket, vierailut tai muistot voivat antaa yhteisen lähtökohdan. Virikkeitä voivat tarjota myös aistimukset, esineet, muodot, rakenteet, materiaalit ja ilmiöt.

Erilaiset
luonnostelutekniikat ja ajatusten jakaminen tukevat ideointia ja konkretisoivat sitä, mihin ollaan ryhtymässä.
Vasta-alkaja tarvitsee myös kokemusta kyseessä olevasta valmistustekniikasta ja materiaalista ennen suunnittelua. Ylemmillä vuosiluokilla erilaisten materiaalien ja ratkaisuvaihtoehtojen
monipuolinen kokeilu tukee innovointia ja auttaa muovaamaan käsityötehtävästä tavoitteita ja mahdollisuuksia vastaavan.
Käsityöosaamisen lisääntyessä
oppilaiden vastuu luovista ratkaisuista kasvaa.
Osallistava ja toiminnallinen ideointivaihe tukee prosessia ja oppilaiden motivoitumista.
Tämän vaiheen tarkoituksena on saattaa
ideoitu käsityö ja sen tekemisen suunnitelma näkyvään muotoon.
Suunnittelussa
konkretisoidaan
tuotteen tai teoksen
esteettiset ja toiminnalliset ominaisuudet
(visuaalinen suunnitelma sekä käsityön tekemisen vaiheet ja tekniset ratkaisut). Oppilaan osaamisen tason kasvaessa suunnitelmassa kuvataan valmistettavaa tuotetta myös käyttäen käsityön käsitteitä ja teknisen piirtämisen symboleita, mittoja ja mittakaavoja.

Suunnitteluvaiheessa oppilaat tarvitsevat realistisesti asetettuja rajoitteita (esim. käyttäjä, käyttötarkoitus, käytettävät resurssit) ja virikkeitä (mm. tietolähteet, kysymykset, vihjeet, vaihtoehdot, kokeilut, testaaminen) sekä tukea valinnoilleen. Palaute vahvistaa oppilaan motivoitumista ja auttaa keskittymään luovaan prosessiin.
Suunnittelu on kokonaisen käsityöprosessin keskeisimpiä vaiheita, koska siinä haetaan tietoa, tehdään kokeiluja, ratkotaan ongelmia yksin ja yhdessä, arvioidaan ratkaisuja ja mahdollista tulosta sekä suhteutetaan tulosta käytettävissä oleviin resursseihin
(mm. aika, materiaalit, koneet, laitteet, välineet, taidot). Virtuaalinen suunnittelu mahdollistaa yhteistyön eri tahojen kanssa alueen ja valtakunnan rajat ylittäen. Suunnittelua voi tukea esimerkiksi pyöreän pöydän aivoriihellä, learning cafe tai stealing -menetelmällä.
Ideoinnin ja suunnittelun sekä kokeilujen dokumentointi konkretisoivat nämä vaiheet oppilaille näkyväksi osaksi käsityön tekemistä.
Käsityön
valmistusvaiheessa toteutetaan suunnitelmaa ja kerrataan asioita.
Tällöin
uutta osaamista liitetään vanhaan tieto- ja taitorakennelmaan

sekä opitaan soveltamaan sitä uudella tavalla.
Koska käsityöprosessi on jatkuvaa ongelmanratkaisua, voivat oppiminen, testaaminen ja kokeilu tarkentaa suunnitelmaa. Oppilaiden osaamisen myötä innovatiivinen luova prosessi voi olla muotoilun tuloksena syntynyt mallikappale tai prototyyppi, joka on ratkaisu laajempaan tehtävään. Yhdessä toteutettavaa
tehtävää dokumentoidaan
ja jaetaan monimediaisesti tekemisen aikana.
Tämä vaihe sisältää
tuotteen tai teoksen ja prosessin arvioinnin.
Opettajan arvioinnin sekä oppilaiden itse- ja vertais
arvioinnin kohteena on koko käsityöprosessi.
Arvioinnissa
palataan prosessin eri vaiheiden kautta ideointiin ja suunniteluun.
Arviointia auttaa prosessin dokumentointi näkyvään muotoon esimerkiksi tekstien, kuvien, videoiden sekä niiden yhdistelmien välittämänä. Luovuutta tukevat arviointitavat (mm. tarinallisuus, draama, päiväkirjat, sarjakuvat, videot, valokuvat tai musiikin ja käsityön yhdistäminen) voivat helpottaa luovan prosessin näkyväksi tekemistä ja tuloksen esittämistä ja julkistamista. Onnistumisen kokemusta tukee motivoiva ja kehittävä palaute opettajalta ja muilta ryhmän jäseniltä.
"Vaatii toimivan työparin, kykyä rikkoa rajoja eli ei mennä valmiilla suunnitelmilla vaan lähtökohtana oppilas ja hänen taidot/tiedot, jotka toimivat motivaationa käsityöprosessissa"
Ilmaisulähtöisyys

Muotoilulähtöisyys

Teknologialähtöisyys

Käsityöllä on ilmaisullinen arvo! Suunnittelu voi olla mm.
elämyslähtöistä,
kokemuslähtöistä,
taidepainotteista

Muotoilun esinemaailman tai rakennetun ympäristön havainnointi voivat avata uusia näkökulmia ja herättää pohtimaan mm. seuraavia:

käyttäjä,
käyttötarkoitus
käyttötilanne
toimintaperiaate
tuottamisresurssit

Helposti sidottavissa ilmiöihin ja toimintaperiaatteisiin.

ongelmanratkaisua ja keksimistä korostavaa oppimista
1. Perusrajoite (suunnittelutehtävän ensisijainen tarkoitus)

2. Käytännöllinen rajoite (toimintaperiaatteet, valmistusmenetelmät, materiaalit)

3. Muotoon liittyvä rajoite (visuaalinen ilme, mittasuhteet)

4. Symbolinen rajoite (perusajatus tai assosiaation mistä suunnitelma saanut alkuunsa)
taitolajipainotteinen

tuotesuunnittelupainotteinen

taidekasvatuspainotteinen
Luovuus

Kriittinen ajattelu

Ongelmanratkaisu

Keksiminen
Teemat ja ilmiöt ohjaavat käsityöprosessia
Lopputulosta arvioidaan ennen kaikkea ratkaisuna asetettuun suunnittelutehtävään ja tavoiteltuihin ominaisuuksiin.

Yhteisen käsityön opetuksessa oppilaiden omat kiinnostuksen kohteet otetaan huomioon ja niitä voidaan painottaa tehtäviä, työtapoja ja materiaaleja sekä oppimisympäristöjä suunniteltaessa

# data[].attributes.attachment_link.description
HuomioitavaaPaikallisesti päätettävät asiatOpetussuunnitelman perusteiden mukaan paikallisesti päätetään ja opetussuunnitelmaan kirjataan erityisesti seuraavat asiat: miten opetustunnit jaetaan vuosiluokittain yhteisten oppiaineiden, taide- ja taitoaineiden valinnaisten tuntien sekä oppilaalle valinnaisten aineiden kesken valtioneuvoston asetuksen edellyttämällä tavalla mitkä ovat oppilaille tarjottavat valinnaiset aineet ja mille vuosiluokille niiden opetus sijoittuu mitkä ovat opetuksen mahdolliset painotukset

# data[].attributes.body
Ja muutakin ops 2016 tukimateriaalia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Luomamme suunnittelun malli Loikka keskittyy suunnittelussa usein esiintyvien ongelmakohtien ratkaisemisen tukemiseen. Esimerkiksi loikkaamiset ideoinnista suunnitteluun tai suunnittelusta tuotteen valmistamiseen saattavat olla haastavia. Loikka-mallin tarkoituksena on tehdä vaiheesta toiseen siirtyminen mahdollisimman helpoksi sekä tarjota erilaisia tapoja jokaisen vaiheen toteuttamiseen ja opettamiseen.

Olemme jakaneet suunnitteluprosessin osiin kahdella eri tavalla. Mallimme on samalla sekä kaksiulotteinen että nelivaiheinen. Suunnitteluprosessin läpäisevä Kantava idea tarkentuu suunnittelijan mielessä hänen ratkaistessaan kussakin suunnitteluvaiheessa eteen tulevia ongelmia. Prosessin alussa löydetty kantavan idean aihio muokkautuu prosessin edetessä valmiiksi suunnitelmaksi. Kun suunnittelu siirtyy yksilöllisestä ulottuvuudesta yleiseen, muuttuu kantava idea samalla helpommin ymmärrettävään ja muille esiteltävään muotoon. Seuraavaksi selitämmeLoikka-mallia sekä suunnittelun ulottuvuuksien että eri vaiheiden näkökulmasta.

ULOTTUVUUDET

Jaamme mallimme vaiheet kahteen ulottuvuuteen: yksilöllisen suunnittelun ulottuvuuteen ja yleisten toimintamallien ulottuvuuteen. Onnistuneessa suunnittelussa yksilöllisen ja luovan ulottuvuuden täytyy kiinnittyä sille vastakohtaiseen ulottuvuuteen, jossa noudatetaan yleisiä, hyviksi havaittuja suunnittelun ohjeita. Molemmat ulottuvuudet ovat läsnä koko suunnitteluprosessin ajan, mutta alkuvaiheissa painottuvat suunnittelijan yksilölliset luovat prosessit, kun taas loppua kohden suunnittelussa siirrytään yhä enemmän hyviksi havaittujen toimintamallien ulottuvuuteen.

Mallimme vaiheista ideointi, työstö ja osittain myös esteettinen selkeyttäminen sijoittuvat yksilöllisen suunnittelun ulottuvuuteen. Ideointi lähtee usein liikkeelle suunnittelijan omista ajatuksista, tiedoista, tarpeista tai itseilmaisusta. Tämän vuoksi prosessin alku muodostuu hyvin yksilöllisten teemojen kanssa työskentelystä, eikä sitä pidä rajata liian tarkoilla säännöillä liian aikaisessa vaiheessa. Myös työstövaiheessa on olennaista tukea oppilaan omaa tapaa kehitellä ideoitaan eteenpäin. Esteettisen selkeyttämisen vaiheeseen siirryttäessä suunnitteluprosessin kantava idea on jo niin kehittynyt, että prosessissa voidaan siirtyä pohtimaan yleisiä hyvien luonnosten vaatimuksia. Tällöin tapahtuu siirtyminen yleisten toimintamallien ulottuvuuteen, jossa omaa luovuutta ei käytetä enää täysin vapaasti, vaan päämääränä on lähestyä realistista suunnitelmaa. Viimeinen vaihe, tekninen suunnittelu, nojautuu jo lähes täysin yleisistä toimintamalleista omaksuttuihin tietoihin. Realistista suunnitelmaa tarvitaan, vaikkei suunnittelu olisikaan osa kokonaista käsityöprosessia. Suunnittelussa, ideoiden kehittelyn ohella, olennainen taito on kyetä esittämään ideansa sellaisessa muodossa, jossa ne ovat ymmärrettäviä myös muille. Yleisten toimintamallien ulottuvuuden tehtävänä on muokata suunnitelma sellaiseen muotoon, että suunnitelman sisältämää

tietoa voidaan jakaa suunnitelman avulla myös prosessin ulkopuolisten ihmisten kanssa.

Koska nämä toisilleen vastakkaiset ulottuvuudet kohtaavat suunnitteluprosessissa, on sekä suunnittelun opettaminen että oppiminen tasapainoilua, joka vaatii sekä tietoa suunnittelun käytänteistä että improvisaatiokykyä ja heittäytymistä luovaan prosessiin. Nämä kaksi suunnitteluprosessin ulottuvuutta eivät ole toisistaan erillisiä, vaan ulottuvuudet myös limittyvät toisiinsa, etenkin suunnitteluprosessin keskivaiheilla.

1. Ideointi

Loikka -mallin ensimmäinen vaihe on ideointi. Ideointivaihe on ajatusten herättämistä. Tässä vaiheessa opettaja on antanut jonkin teeman, jonka pohjalta ideoita synnytetään oman kokemusmaailman, kehollisuuden, aistien tai erilaisten virikkeiden, ongelmien tai vaikka inspiraation lähteiden keräämisen avulla. Opettaja v

oi soittaa musiikkia, jonka herättämiä tunteita visualisoidaan piirtäen, ryhmä voi havainnolli

staa erilaisia muotoja tai tunteita myös kehollisesti. Ideointivaiheessa yleistä on oman elämän teemojen käyttäminen suunnittelun sytyttäjänä, näitä teemoja voidaan työstää monilla eri tavoilla ideointivaiheessa.

Koska suunnitteluprosessin kohteena on aluksi usein pelkkä ajatus, idea, intuitio, koettu muutoksen tarve tai epämääräinen ongelma, tarvitaan opettajalta selkeitä ohjeita ja konkreettisia vaihtoehtoja tekemisen alkuun saattamiseksi. Ideointivaiheen ohjaamista voikin lähestyä hyvin eri tavoilla. Ideointivaiheen tavoitteena on synnyttää ideoita ja ajatuksia ja harjoitella luovaa ongelmanratkaisua ja motivoitua käsillä olevasta suunnittelutehtävästä. Parhaimmillaan ideointivaihe tuottaa läpi työskentelyn ohjaavan kantavan idean aihion, joka lähtee kehittymään ja vahvistumaan suunnitteluprosessin edetessä.

2. Työstö

Toista vaihetta kutsumme työstöksi. Työstövaiheessa tehdään käsinkosketeltavaa, materiaalista luonnostelua, joka konkretisoi ajattelua ja kantavaa ideaa. Tarkoitus on työstää eteenpäin ideointivaiheessa heränneitä ajatuksia ja ideoita. Mallimme ensimmäinen loikka, ideoista työstöihin, vaatii omien ideoiden esiintuomista ja niiden rohkeaa muokkaamista. Opettajan tukea tarvitaan erityisesti siihen, että yksilöllinen suunnittelun prosessi jatkuu omaan ideointiin perustuvana. Työstövaiheessa voidaan alkaa ryhmittelemään, lajittelemaan ja nimeämään ideointivaiheessa kerättyjä inspiraation lähteitä tai syntyneitä ajatuksia. Jos otetaan esimerkiksi musiikin synnyttämä tunne, ilo, jonka oppilas on kuvannut vihreäksi ja pyöreäksi, voi työstövaiheessa esimerkiksi leikata sopivista kankaista tätä tunnetta kuvaavia muotoja ja valita siihen sopivia kuoseja. Voidaan tuottaa ilon kollaasi 2- tai 3-ulotteisesti. Oppilas voisi työstää myös patsaan, joka kuvastaa hänelle iloa. Työstövaiheessa tehdään käsinkosketeltavaa luonnostelua. Käsillä tekeminen tukee ajatusprosessien hautumista.

3. Esteettinen selkeyttäminen

Työstövaiheen lopuksi oppilaalla on työstöjä, joita edelleen jatkokehitetään luonnoksiksi esteettisen selkeyttämisen vaiheessa. Tässä vaiheessa ei ole enää tarkoituksena tuottaa täysin uutta vaan tarkentaa aiemmin tuotettua. Vaiheen kulkuun toki vaikuttavat aiemmissa vaiheissa valitut työtavat. Oleellista on, että työskentelyn perusta, kantava idea, tarkentuu edelleen esteettisen selkeyttämisen vaiheessa. Tämän suunnitteluvaiheen tarkoituksena on synnyttää valaistuminen, joka johtaa eteenpäin vieviin päätöksiin. Tässä vaiheessa tasapainoillaan yksilöllisen ja yleisen suunnittelun ulottuvuuksien välissä. Opettajan tulee ohjata toteuttamiskelpoisiin päätöksiin suunnittelun lähestyessä yleistä ulottuvuutta ja konkretiaa.

Tutkimuksessa on löydetty erilaisia strategioita, joilla inspiraation lähteitä voi muokata. Strategiat ovat suora kopioiminen, yksinkertaistaminen, abstraktio, modifiointi ja variointi, assosiaatio sekä hylkääminen. Esimerkiksi näitä strategioita hyödyntämällä suunnittelijan on helpompi loikata työstöistään luonnoksiin. Tässä vaiheessa otetaan esimerkiksi ilon patsas, joka on työstetty edellisessä vaiheessa. Yksinkertaistamalla voi patsaan muotoa selkeyttää tai värejä ja yksityiskohtia karsia. Vaiheen tarkoituksena on löytää työstöistä jokin sellainen elementti, joka voi toimia luonnoksena varsinaiselle työlle. Jos tarkoituksena on esimerkiksi ommella itselle maskotti, on esteettisen selkeyttämisen vaiheessa tarkoituksena löytää maskotille esimerkiksi väri, muoto tai luonne. Jos tarkoituksena on kehittää oma kirjoneulekuvio, voi kuvioidea löytyä työstöjen joukosta esimerkiksi yksinkertaistamalla tai modifioimalla.

4. Tekninen suunnittelu

Esteettisen selkeyttämisen vaiheen jälkeen oppilaalla on yksi tai useampi luonnos, joista hän valitsee sopivimman oman työnsä suunnitelman pohjaksi. T eknisen suunnittelun vaiheessa mietitään, miten työ toteutetaan käytännössä ja millaisia teknisiä ratkaisuja se sisältää. Teknisen suunnittelun vaiheessa siirrytään yhä enemmän yleisten toimintamallien ulottuvuuteen, joka sisältää luovaa ongelmanratkaisua, yksityiskohtien tarkentumista, kokeiluja ja teknisiä pohdintoja. Suunnitelman vahvistaminen ja päätösten tekeminen ovat tämän vaiheen päämääriä.

Teknisen suunnittelun vaiheessa luonnokset kehittyvät suunnitelmaksi, jossa yhdistyvät sekä visuaaliset ideat että toteutusmahdollisuudet. Viimeisen vaiheen jälkeen opiskelijalla on olemassa suunnitelma, jonka pohjalta konkreettista tuotetta voidaan alkaa valmistaa
Mikäli haluat tutustua malliin tarkemmin ja mallin kehittämisessä käyttämiimme lähteisiin, löydät ne kohdasta projektiraportti.

# data[].attributes.attachment_link.description
Luomamme suunnittelun malli Loikka keskittyy suunnittelussa usein esiintyvien ongelmakohtien ratkaisemisen tukemiseen. Esimerkiksi loikkaamiset ideoinnista suunnitteluun tai suunnittelusta tuotteen valmistamiseen saattavat olla haastavia. Loikka-mallin tarkoituksena on tehdä vaiheesta toiseen siirtyminen mahdollisimman helpoksi sekä tarjota erilaisia tapoja jokaisen vaiheen toteuttamiseen ja opettamiseen. ... Continue reading →

# data[].attributes.body
Opettajan opas muotoilukasvatukseen

# data[].attributes.body
(myös yhteisöllinen suunnittelu)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tutkiva suunnittelu peruskoulussa
Tutkiva suunnittelu käsityössä -luentosarja
Kaiju Kangas
16.9.2014
prezi.com
Ampiainen
- vinkkejä ja välineitä työskentelyyn muotoilun ja arkkitehtuurin kysymysten parissa kouluissa ja oppilaitoksissa http://www.ampiainen.fi
MUOTOILOA! Opettajan opas muotoilukasvatukseen
Alan ensimmäinen opettajan opas Suomessa, lähtökohtana kokemuksellisuus ja tekemällä oppiminen. http://www.opinkirjo.fi
Arkkitehtuurikasvatus

http://www.arkkitehtuurikasvatus.fi
Punomo
- esimerkiksi Säpinää Suunnitteluun kokonaisuus
http://teeitse.punomo.fi/home/arlii/sapinaasuunnitteluun/index.html
Luonnonväriaineet
- projekti kemian, kuvataiteen ja käsityön integroimisesta peruskoulussa
http://www.mv.helsinki.fi/home/riraisan/tutkimus/integraatiop/index.htm
Materiaalia suunnittelukasvatuksen tueksi
Mitä on tutkiva suunnittelu?
Miksi tutkivaa suunnittelua peruskouluun?
Miten toteuttaa tutkivaa suunnittelua peruskoulussa?
Esimerkkinä alakoulun Valaisinsuunnitteluprojekti
Ryhmätehtävä: Tutkivan suunnittelun tehtävänanto
Luennon teemat
https://www.facebook.com/HYY.HUS
Tutkivan yhteisöllisen suunnittelun lähtökohtia
Learning by Collaborative Designing (LCD, Seitamaa-Hakkarainen, 2001; 2010)
Suunnittelukontekstin luominen
Suunnittelutehtävän ja -rajoitteiden määrittely
Visuaalisten ja käsitteelisten suunnitteluideoiden luominen
Suunnitteluideoiden ja -rajoitusten arviointi
Yhteydet asiantuntijoihin ja informaation kerääminen
Ideoiden kokeileminen ja testaaminen (luonnostelu ja prototyyppien/ mallien rakentaminen
Prototyyppien/mallien toimivuuden arviointi
Suunnitteluideoiden tarkentaminen ja edelleen kehittely
Jaettu
asiantuntijuus
Suunnittelu on ongelmanratkaisua
MIKÄ + MITEN = TULOS (havainnoitava)
MIKÄ + MITEN = ???
Deduktio
Induktio
MIKÄ + ??? = TULOS
MIKÄ + MITEN = ARVOT (tavoitellut)
Analyyttinen päättely
Suunnittelupäättely (design reasoning)
??? + MITEN = ARVOT
??? + ??? = ARVOT
monimutkaisia
avoimia
hankalasti määriteltäviä
viheliäisiä (wicked)
Suunnitteluongelmat
(Dorst, 2011)
Kuva: Timo Pitkänen
Esimerkkinä Valaisinsuunnitteluprojekti
Laajasalon alakoulun 5. lk
11 suunnittelusessiota
(á 1-3 oppituntia)
kahden kuukauden aikana
Luonnostelu, piirtäminen ja mallien rakentaminen pienryhmissä
Ohjaajana ammattisuunnittelija
Knowledge Forum
verkko-oppimisympäristö
Kuva: Timo Pitkänen
Visuaalinen (muoto, kuviointi, väritys) ja tekninen suunnittelu (mitoitus, rakenne, materiaalit)
Horisontaalinen (useita ideoita) ja vertikaalinen (ideoiden syventäminen) suunnittelu

Oppilaille haasteellista: Mikä on mahdollista, olennaista ja tuottavaa? Mihin huomio pitäisi keskittää? Kuinka kuvitella ja kuvata jotain, jota ei vielä ole?

Ammattimaisen suunnittelun käytännöt, työvälineet, materiaalit ja kieli
Toteutettiin pienryhmätyöskentelynä
Luonnostelu, piirtäminen, hahmomallien ja protojen rakentaminen
Valitse ympäristöstäsi jokin valaisin, joka on joko hyvä tai huono. Perustele miksi? Mikä lampussa on hyvää tai huonoa?

Mihin kannattaa kiinnittää huomiota valaisimen arvioinnissa?
- mitä ominaisuuksia valaisimella on
- kuinka paljon se valaisee
- suunnattavuus
- valon laatu
- hinta
- ulkonäkö
- Suomen erityisasema (valaistusolot muuttuvat)
- käyttötarve
- liikutettavuus

Valmistaudu kertomaan tutkimuksestasi muille. Valaisin esitellään kuvalla. Kerro myös, mistä valaisin on löytynyt, mikä sen käyttötarkoitus on ja minkä näköinen se on. Piirrä kuva lampusta ja sen valosta. Jos näet sen kaupassa, pyydä esittelemään.
Valaisintehtävä 1
Suunnittele lamppu
1. Päätä ja mieti
- mihin lamppua tarvitaan
- missä se on käytössä
- täytyykö sitä suunnata johonkin

2. Minkälaista valoa lampusta pitää tulla ulos?
- onko lamppu himmennettävä

3. Miten lamppu toteutetaan
4. Piirrä luonnos, josta näkyy myös valon suunta
5. Päätä päämitat
Valaisintehtävä 2
Hiljainen tieto
Suunnitteluun liittyy paljon tietoa, jota on vaikea sanoin kuvata
Hiljainen tieto on työvälineisiin, materiaaleihin ja tekniikoihin sitoutunutta näkymätöntä tietoa
Jotta hiljaista tietoa voisi omaksua, on se tehtävä näkyväksi
(Polanyi 1969; Seitamaa-Hakkarainen, 2000)
Luotiin oppilaiden presentaatioiden, yhteisten keskustelujen ja tietokannan avulla
Haastavat suunnitteluongelmat vaativat
asiantuntijuuden jakamista
sekä suunnitteluideoiden
yhteistä reflektointia ja arviointia
jo prosessin aikana

Oppilaille haasteellista: Oman kehittyvän suunnittelutiedon tunnistaminen, esittäminen ja jakaminen
Ideoi ja suunnittele säilytin, joka voidaan valmistaa ompelemalla.
Kohti tutkivaa suunnittelua
Pohtikaa ryhmissä tehtävänanto, joka tukisi tutkivaa suunnittelua peruskoulun käsityössä. Miettikää lisäksi esimerkiksi:
Miten suunnittelulle luodaan konteksti?
Miten tehtävä saadaan mielekkääksi ja merkitykselliseksi?
Miten suunnittelun rajoitteet määritellään?
Millaista virikkeitä ideoinnin tueksi tarjotaan?
Mitä työvälineitä ja materiaaleja ideoinnissa käytetään?
Paljonko aikaa suunnitteluun käytetään?

Käydään tehtävänannot yhteisesti keskustellen läpi.
Kirjataan keskeiset asiat Prezi-alustalle kaikkien hyödyksi.
Luova päättely (productive thinking)
MIKÄ + MITEN = ARVOT (tavoitellut)
Meidän koulun "paska paikka"
Koulun kurjat ja toimimattomat tilat käyttöön
Etsitään koulun "paskat paikat", jotka eivät toimi / ole viihtyisiä / vastaa oppilaiden tarpeita
Mikä niissä on vikana?
Mietitään ratkaisuja tilojen parantamiseen ja miten ne voitaisiin saada paremmin käyttöön.
Vapaata brainstormausta unelmatiloista vapaalla tyylillä

Päivi Heikkilä, Sanna Jääskeläinen, Mari Salovaara, Anni Nuutila
Istuinprojekti
erilaisten istuinkonseptien miettiminen
design arjessa
irti kaavamaisesta ajattelusta
istuimet eri kulttuureissa/tilanteissa
jokainen ryhmä miettii itse istuimen rajoitteet sen käyttötarkoituksen mukaan

Aino Melkas, Tiina Granström, Saara Toikka
Eri aineiden integraatio
Vierailu korkeasaareen
voi yhdistää visuaaliseen ja fysikaaliseen suojautumiseen (esim. kylmältä suojautuminen hylkeillä tai piiloutuminen tiikereillä)
Miten eläimet suojautuvat kylmältä?
Miten ihminen suojautuu kylmältä?
Miten ihminen on suojautunut ennen kylmältä (historia)?
Millaiset vaatteet suojaavat kylmältä?

Elina, Mirjami, Jenni, Helena & Emmi
kantapään neulominen
valmistetaan tuote, johon tulee kantapää
mikä tuote?
suunnittelussa ja ideoinnissa käytetään apuna vanhoja sukkia (esim. tennissukka) ja kangastilkkuja, nuppineuloja yms.

Maarit Rytioja, Tarja Timgren, Kerttuli Siikaniemi, Jenni Suomela, Nina Hautala
Suojautuminen
Luova kantapää
Lisätietoa
Kangas, K., Seitamaa-Hakkarainen P., & Hakkarainen K. (2013). Design thinking in elementary students' collaborative lamp designing process.
Design and Technology Education: an International Journal, 18
(1), 30-43.
Hyväntekeväisyysmyyjäiset

- Joulunaika
- Materiaalina villa, materiaalilähtöinen suunnittelu
materiaaliin tutustuminen: ominaisuudet, heikkoudet, vahvuudet jne.
mahdolliset tekniikat: lankatekniikat, värjäys, kankaanpainanta, huovutus, ompeleminen
- Excursio ennen suunnittelun aloittamista
- Suunnittelu: mitä excursiolta jäi mieleen, koriste-esineet, käyttöesineet --> esim. leluja, sisustustuotteet
- Vastuunjako projektissa: tila, mainonta, hinnoittelu
--> integrointi muihin aineisiin kuvis, matikka, äidinkieli

Heidi Hovi, Anna Lohko, Sanna Lindeman, Laura Pajula, Elina Sainio, Outi Temmes
Juhlapuku 4-luokkalaisten itsenäisyyspäivän juhlaan Finlandia-talossa
Yksityiskohta itsenäisyyspäivän juhlapukuun
Mitkä itsenäisyyspäivän juhlat ovat ja mitä niissä tehdään?
Apuna vanhemmat, muut asiantuntijat?
Suunnittelun rajoitteet määritellään tutustumalla etikettiin ja miettimällä taloudellisia ja taidollisia realiteetteja, iälle sopivuus ja toimivuus
Puvun suunnittelu alkaa värianalyysista, jossa oppilaat pohtivat, miten eri värit sopivat heille
Puvun luonnostelu, paljon luonnoksia
Pari parasta luonnosta valitaan, mietitään niihin sopivaa yksityiskohtaa
Tehtävä toteutetaan käsityötunnilla

Emma Mäkelä, Nelli Carlson, Anniina Koskinen
Kaisa Papadopoulos, Anu Nieminen
Istuinprojekti yläasteella
Mukava istuin esim. käsityöluikkaan
Minkälainen olisi mukava istuin?
Mikä materiaali, tuntu?
Mitä ovat miellyttävän paikan ominaisuudet? Paikka, asento?
Tutustutaan konkreettisesti erilaisiin materiaaleihin, styrox, nahka, neulos, kangas, kovat materiaalit, kuten puu
Pohditaan puhdistettavuutta
Ideointina tutustumiskäynnit, lehdet
Kierrätysmateriaalin käyttö, lahjoitukset
matematiikka mukana suunnittelussa ja toteutuksessa
Eri luookkiin eri teeman mukaisia istuimia
Oppimisvaikeuksista kärsiville helpotus?
Aikataulu: puoli vuotta
Neulonnan ergonomia ja työotteet huomioitava

Satu, Eeva, Taru, Emma, Paula, Maria
Koulun yhteisen tilan sisustusprojekti
Viihtyisän tilan valinta
Valitaan väri suunnittelun pohjaksi
Lukuvuoden projekti
Eri oppiaineiden integrointi
Avajaispäivä/-disko

Saija, Janika, Emmi, Raija, Saila
Suunnittelua on kaikkialla - kaiken on joku suunnitellut
Suunnittelun perusta
Suunnittelun käytännöt
Suunnitteluyhteisön rakentaminen
Luonnollinen maailma:
Olemassa ilman ihmistä (kasvit, eläimet, maa, vesi, ilma, tuli...)
Sosiaalinen maailma
: Järjestelmät, jotka säätelevät ihmisten välisiä suhteita ja vuorovaikutusta (kulttuurit, tavat, politiikka, lait, uskonnot...)
Suunniteltu maailma:
Luonnollisen maailman muokkaamista siten, että se paremmin vastaa ihmisen tarpeita ja haluja
Kolme maailmaa
(Standards for Technological Literacy, 2007)
http://www.iteaconnect.org/TAA/PDFs/xstnd.pdf
Suunnittelun avulla kehitetään tapoja muuntaa erilaiset resurssit (materiaalit, työvälineet ja koneet, ihmiset, informaatio, energia, pääoma, aika...) tuotteiksi, palveluiksi ja järjestelmiksi.
Suunnittelun sosiaaliset, kulttuuriset ja ympäristövaikutukset ovat päivittäin näkyvissä kaikkialla ympärillämme
Suunnittelun tuloksena syntyneet tuotteet ja ratkaisut vaikuttavat elämäämme ja arvoihimme jatkuvasti
Suunnitteluprosessissa suunnittelijoilla, päätöksentekijöillä, sijoittajilla ja kuluttajilla on kaikilla erilainen rooli, mutta kaikki heistä tekevät päätöksiä, jotka vaikuttavat meihin nyt ja tulevaisuudessa
Kriittiset ja suunnittelulukutaitoiset kuluttajat vaikuttavat muotoilualan ammattilaisiin tekemällä kestävää kehitystä tukevia valintoja
Suunnittelun vaikutusten ymmärtäminen auttaa tekemään parempia päätöksiä yksilön ja yhteiskunnan tasolla
Suunnittelun opiskelun tavoitteita perusopetuksessa
Luoda suunnittelutietoa ammattimaisia suunnittelun käytäntöjä, kieltä ja työvälineiden käyttöä opiskelemalla
Luoda ymmärrystä suunnittelun vaikutuksista ihmisiin, yhteiskuntaan ja ympäristöön
Kasvattaa oppilaista aktiivisia oman esine- ja rakennetun ympäristön muokkaajia
Suunnittelu on
kohteellista tiedon luomista
Tiedon luominen on yksi tärkeimmistä tulevaisuuden taidoista
Oppilaat tarvitsevat kokemuksia luovista käytännöistä, joilla tiedon parissa voidaan työskennellä
Suunnittelussa tietoa luodaan kehittämällä usein konkreettista ja kosketeltavaa suunnittelun kohdetta
Konkreettisen kohteen (esim. luonnos, prototyyppi) avulla suunnittelutieto tulee näkyväksi, jolloin siitä voidaan keskustella ja sitä voidaan kehittää eteenpäin
Käytännön suunnitteluprosesseihin osallistumalla myös monien abstraktien asioiden opiskelu tapahtuu mielekkäällä tavalla
Koko prosessin perusta, lähdettiin luomaan alussa ja tarkennettiin useaan otteeseen prosessin kuluessa
Luotiin suunnittelijan esitelmien ja yhteisten keskustelujen kautta

Oppilaat tutkivat ja arvioivat olemassaolevien valaisinten ominaisuuksia
Suunnittelun rajoitteita kartoitettiin ja tehtiin näkyviksi yhteisellä keskustelulla
Tutkimukset ja keskustelut helpottivat ongelman ja sitä säätelevien tekijöiden jäsentämistä sekä huomion keskittämistä olennaisiin asioihin -> ääretön suunnitteluavaruus muuttui hallittavaksi
Auttoi oppilaita tarkastelemaan ongelmaa eri näkökulmista
Tiedon jakamisen ja reflektoinnin tuki
Kohdistui erilaisen asiantuntijuuden arvostamiseen sekä yhteiseen ideoiden kehittelyyn
Johdattelevat kysymykset
Keskeisen tiedon yhteenveto
Kutsut kommentoimaan
Oppilaiden valaisinsuunnitteluprosessista
Valaisinsuunnitteluprosessin tukemisesta
Kangas, K., Seitamaa-Hakkarainen P., & Hakkarainen K. (2013). Figuring the world of designing: Expert participation in elementary classroom.
International Journal of Technology and Design Education, 23
(2), 425-442.
Kangas, K., Seitamaa-Hakkarainen P., & Hakkarainen K. (2013). Design expert's participation in elementary students' collaborative design process.
International Journal of Technology and Design Education, 23
(2), 161-178.
Käsityö- ja suunnitteluprosessien välittyneisyydestä
Kangas, K., Lahti, H., Ojala, M.,& Yliverronen, V. (2014). Käsityöprosessien materiaalinen, sosiaalinen ja kehollinen välittyneisyys erilaisissa oppimisympäristöissä. Teoksessa S. Karppinen, A. Kouhia, & E. Syrjäläinen (toim.),
Kättä pidempää. Otteita käsityön tutkimuksesta ja käsitteellistämisestä
(73-87). Helsingin yliopisto, Opettajankoulutuslaitos. Kotitalous- ja käsityötieteiden julkaisuja, 33.
Suunnittelun opiskelu edellyttää
Aikaa
Monitieteisyyttä
Välittyneisyyttä
Suunnittelun opiskelu
on merkityksellistä kaikille!
Suunnittelun käytäntöjen taustalla vaikuttavien perusteiden ymmärtämiseen
Ammattimaisiin suunnittelukäytäntöihin osallistumiseen
Oman kehittyvän suunnittelutiedon reflektointiin ja jakamiseen
(Hakkarainen ym, 2004; Paavola ym., 2004)
Suunnittelutiedon luominen edellyttää tukea
Suunnittelukontekstin luominen
Idea valaisinsuunnitteluun projektin aikaisemmista vaiheista, jotka tallennettuina tietokantaan
Suunnittelija kertoo valaisinsuunnittelun keskeisistä asioista ja omasta suunnitteluprojektistaan kuvien ja esineiden avulla
Viitaukset oppilaiden aiempiin tutkimuksiin tukivat osallistumista
Suunnittelutehtävän ja sitä säätelevien tekijöiden määrittely
Suunnitteluideoiden luominen, tarkentaminen, kokeileminen ja testaaminen
Toimintaa ja tukea useilla eri tasoilla
ihmisten välillä (sosiaalinen välittyneisyys)
ihmisen ja työvälineen, materiaalin tai ympäröivän tilan välillä (materiaalinen välittyneisyys)
mielen ja kehon välillä (kehollinen välittyneisyys)
Suunnittelu on monivaiheinen, pitkäjänteinen ja yllätyksellinen prosessi, jonka toteuttaminen ennalta määritellyissä aikarajoissa on vaikeaa
Tavallisten kouluprojektien pituus (tunneista päiviin) ei riitä aidon suunnitteluprosessin läpikäymiseen
Ajan puute kutistaa suunnittelun koristeluksi ("Saat valita värit")
Suunnittelun avulla muokataan luonnollista maailmaa vastaamaan paremmin ihmisen tarpeita ja haluja
Suunnittelussa tarvitaan luonnontieteitä ja ihmistieteitä
Suunnittelu tarjoaa mahdollisuuden integroida oppiaineita tavalla, joka tukee mielekästä ja syvällistä oppimista
Kyvykkyys suunnittelussa kehittyy useilla eri ajattelun, vuorovaikutuksen ja merkitysten rakentamisen tasoilla - sosiaalisilla, materiaalisilla ja kehollisilla
Suunnitteluun sisältyvän hiljaisen tiedon oppiminen vaatii kokeilua ja kokemista, johon osallistuu sekä mieli että keho
Ajattelun, tekemisen ja reflektoinnin saumaton vuorottelu
Yhteisöllinen ja osallistava oppiminen tukee suunnittelua ja tiedon luomista
Moninaisuus kyvykkyyttä tärkeämpää
Koulun rajojen rikkominen ja asiantuntijakäytäntöjen hyödyntäminen tukee syvällistä oppimista
Yhteisöllisyyttä
SuoMu
- Suomen muotoilukasvatusseura ry, esimerkiksi opas MutKu - muotoilukasvatusta peruskouluun
http://www.muotoilukasvatus.info
Tuolin selkänojaan säilytysratkaisu
Oppituoli
miten on hyvä keskittyä opetukseen, mikä on itselle viihtyisä ja hyvä olotila?
Omaan harrastukseen liittyvän tekstiilin kuvaaminen, vertaaminen, analysointi, "vaihtaminen"
Maailman paras reppu
Säilytin tavaroille joille ei ole säilytintä
Suunnittelupeli
pusseissa erilaisia asioita, joista muodostuu yllättäviä yhdistelmiä
Tilasuunnittelu koulun ympäristössä
Kantoväline omaan harrastukseen

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutkiva suunnittelu peruskoulussa Tutkiva suunnittelu käsityössä -luentosarjaKaiju Kangas16.9.2014 prezi.comAmpiainen - vinkkejä ja välineitä työskentelyyn muotoilun ja arkkitehtuurin kysymysten parissa kouluissa ja oppilaitoksissa http://www.ampiainen.fiMUOTOILOA! Opettajan opas muotoilukasvatukseen Alan ensimmäinen opettajan opas Suomessa, lähtökohtana kokemuksellisuus ja tekemällä oppiminen.

# data[].attributes.headline
Alla oleviin padletteihin voit kirjata omia ajatuksiasi siellä olevien lisäksi

# data[].attributes.subject
Alla oleviin padletteihin voit kirjata omia ajatuksiasi siellä olevien lisäksi

# data[].attributes.body
(nämä siis ops-prosessin aikana kerättyjä huomioita)

# data[].attributes.attachment_link.description
Tämän opetusmateriaalin tarkoitus on tukea arkkitehtuuri- ja muotoilukasvatusta. Aineiston pääasiallinen tuottaja on Designmuseo ja kunkin kokonaisuuden yhteydessä mainitaan tuottaja sekä tekijät. Aineisto on vapaasti käytettävissä ja kopioitavissa opetuskäyttöön, mutta sen kaupallinen hyödyntäminen on kielletty. Muistathan myös mainita opetusmateriaalin tuottajan ja tekijät käyttäessäsi niitä!