# data[].attributes.headline
Презентація в Prezi

# data[].attributes.subject
Презентація в Prezi

# data[].attributes.attachment_link.description
Make your online life easier by keeping all your favorite websites organized in a visually-appealing, personalized environment. Save your links in tiles that you can customize with different colors, icons or images. Organize all of your favorite websites, videos, documents, articles and more - all in one place!

# data[].attributes.headline
Інфографіка в Canva

# data[].attributes.subject
Інфографіка в Canva

# data[].attributes.body
Тема: Богдан-Ігор Антонич

# data[].attributes.attachment_link.title
Amazingly Simple Graphic Design Software - Canva

# data[].attributes.attachment_link.description
Amazingly Simple Graphic Design Software - Canva

# data[].attributes.headline
Блог вчителя української мови та літератури 

# data[].attributes.subject
Блог вчителя української мови та літератури 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Корнієнко Анна

# data[].attributes.attachment_link.title
Блог вчителя української мови та літератури

# data[].attributes.attachment_link.description
Word Art 1 word cloud art created by Anna03Kornienko

# data[].attributes.headline
ПРАВИЛЬНИЙ НАГОЛОС!<

# data[].attributes.body
ПРАВИЛЬНИЙ НАГОЛОС!

# data[].attributes.attachment_link.title
Наголос у слові «горошина»

# data[].attributes.headline
ЗНО Українська література 11 клас Б.І.Антонич «Різдво»

# data[].attributes.subject
ЗНО Українська література 11 клас Б.І.Антонич «Різдво»

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ЗНО Корисні відео для навчання

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗНО  Українська література  11 клас  Б  І  Антонич «Різдво»

# data[].attributes.headline
Захід до 205-річчя дня народження Т.Шевченко в Запоріжжі

# data[].attributes.subject
Захід до 205-річчя дня народження Т.Шевченко в Запоріжжі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У заході взяли участь представники обласної та міської влади, громадських організацій, військовослужбовці та охочі містяни.
- Сьогодні ми відзначаємо 207-му річницю з дня народження видатного поета й патріота Тараса Григоровича Шевченка. В багатьох містах і містечках нашої країни на його честь названі вулиці, бульвари й проспекти та встановлені пам'ятники. Це постать, яка стала символом волі й незламності всього українського народу, - зазначив керуючий справами виконавчого комітету Запорізької міської ради Роман Омельянович.
Вихованці Центру дитячої та юнацької творчості Шевченківського району зачитали вірші, присвячені великому Кобзареві. Наостанок учасники мітингу поклали квіти до підніжжя пам'ятника Тарасу Григоровичу Шевченку.

# data[].attributes.attachment_link.title
У Запоріжжі відзначили річницю з дня народження Тараса Шевченка - Офіційний сайт Запорізької міської ради

# data[].attributes.attachment_link.description
У заході взяли участь представники обласної та міської влади, громадських організацій, військовослужбовці та охочі містяни. - Сьогодні ми відзначаємо 207-му річницю з дня народження видатного поета й патріота Тараса Григоровича Шевченка. В багатьох містах і містечках нашої країни на його честь названі вулиці, бульвари й проспекти та встановлені пам'ятники.

# data[].attributes.headline
Маруся Чурай як обра

# data[].attributes.body
Маруся Чурай як образ ідеальної дівчини.
Дівчина – легенда, Чураївна – так називають піснярку, факти із життя якої залишаються оповитими таємницею, викликаючи жвавий інтерес істориків та літературознавців.

# data[].attributes.headline
Презентація на тему: "Спілкування як обмін інформацією"

# data[].attributes.subject
Презентація на тему: "Спілкування як обмін інформацією"

# data[].attributes.attachment_link.title
Спілкування як обмін інформацією - Presentation (16:9) by Анна Корниенко

# data[].attributes.headline
Аналіз твору "Маруся Чурай"

# data[].attributes.subject
Аналіз твору "Маруся Чурай"

# data[].attributes.body
“Маруся Чурай” аналіз твору Ліни Костенко – тема, ідея, жанр, проблематика, сюжет і композиція, історія написання допоможуть скласти літературний паспорт.
Джерело:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Маруся Чурай" аналіз твору Ліни Костенко - тема, ідея, жанр, проблематика, сюжет і композиція, історія написання допоможуть скласти літературний паспорт. В основу роману "Маруся Чурай" покладено мотиви народної балади "У неділю рано зілля копала".

Ліна Костенко "Маруся Чурай" аналіз (паспорт)

Автор - Ліна Костенко

Рік написання: 1979.

Літературний рід: ліро-епос.

Жанр "Маруся Чурай": історичний роман у віршах (визначення Л. Костенко).

Тема "Маруся Чурай": зображення нещасливого кохання Марусі та Грицька в поєднанні з широкою картиною життя України XVII ст.

Головна ідея: незнищенність українського народу (особистості з багатим духовним світом), глибока віра в його (її) духовну силу і могутність.

Головні події твору відбуваються у Полтаві в 17 столітті.

Головні герої "Маруся Чурай":

Маруся Чурай - головна героїня, дівчина-піснетворка, людина великої душі й максималістка в коханні. Три дні перебувала у в'язниці після виголошення вироку. Вона ходила до Києва на прощу.

Гриць Бобренко - випадково отруєний коханий Марусі; ("любив достаток і любив пісні", "народився під такою зіркою, що щось в душі двоїлося йому").

полковий обозний Іван Іскра - закоханий у Марусю козак-патріот, приніс перед самою стратою Марусі універсал від Б.Хмельницького про скасування вироку за пісенний талант Марусі та за героїзм батька - Гордія Чурая. У цьому герої втілено шляхетність духу, вірність у дружбі й коханні, вірність Батьківщині.

полтавський полковник Мартин Пушкар,

козак Лесько Черкес,

Галя Вишняківна - потенційна наречена Грицька, обмежена дівка; ("глуха до пісні, завжди щось спотворить", "гостренькі зуби - чисто ховрашок", "як реп'яшки, зелені оченята і пишно закопилені вуста"),

Семен Горбань - війт у Полтаві. ("з комори мєской потай дьоготь крав", а потім поорадив вимазати ним ворота Марусі Чурай)

Гордій Чурай - батько Марусі, патріот, якого було покарано на смерть у Варшаві.

Чураїха - матір Марусі, горда, тверда жінка;

мандрівний дяк - подорожній, з яким Маруся Чурай йшла на прощу до Києва.

У цьому творі використані прийоми антитези та контрасту

Обази-символи твору "Маруся Чурай"

неопалима купина - символ незнищенного, вічного;

пісня - символ народної душі, краси, пам'яті;

Маруся Чурай - символ народного генія, фольклорної культури, пісні, людини високого лету, максималістки;

Іван Іскра, Гордій Чурай - символ відданості, патріотизму;

Гомер - символ творця й водночас історіографа нації;

Богдан Хмельницький - символ справедливості й мудрості.

мандрівний дяк - символ віри, книжної культури;

Сюжет і композиція "Маруся Чурай"

Дві сюжетні лінії, які переплітаються, - особиста (Маруся-Грицько) й історична (боротьба українського народу проти загарбницької політики польської шляхти).
Роман складається з 9 різних за обсягом розділів.
I розділ "Якби знайшлась неопалима книга". Дощенту знищена пожежею Полтава 1658 р. Суд над Марусею, яку звинувачено в отруєнні коханого Грицька Бобренка. На захист Марусі стають козаки - полковник Мартин Пушкар та Іван Іскра. Марусі виносять смертний вирок.

II розділ "Полтавський полк виходить на зорі". Полтавський полк на зорі вирушає в похід боронити волю свого народу.

III розділ "Сповідь". Маруся перебуває у в'язниці, вона згадує дитинство, батьків, родинні стосунки; дитинство Гриця, його батьків і їхні сімейні стосунки; далі постає історія кохання Марусі й Гриця і його зрада з Галею Вишняківною. У кінці розділу (він найбільший у творі, центральний) Марусю виводять на страту.

IV розділ "Гінець до гетьмана". Іван Іскра мчить до гетьмана Богдана Хмельницького, щоб сповістити про суд над Марусею. Гетьман своїм універсалом скасовує смертний вирок Марусі.

V розділ "Страта". Марусю виводять на площу для страти, де зібралася чи не вся Полтава, люди по-різному висловлюються щодо Ма-русиної трагедії. В останній момент перед стратою на площу вривається Іван Іскра з добутим універсалом, у якому наказано скасувати вирок з огляду на пісенний талант Марусі і героїзм її батька Гордія, якого як оборонця України було покарано на горло у Варшаві.

VI розділ "Проща". Маруся вирушає на прощу до Києва і по дорозі знайомиться з мандрівним дяком-філософом, який розповідає їй про Якова Остряницю, Северина Наливайка та Ярему Вишневецького. Маруся глибоко осмислює історію України з розповідей дяка і з побачених у дорозі картин зруйнованої Батьківщини.

VII розділ "Дідова балка". Іван Іскра відвідує старого запорожця, колись визволеного з двадцятилітньої турецької неволі, який оселився під Полтавою й займається різьбярством. Іван попереджає діда про наступ ворожих військ, але той вирішив не покидати свою домівку.

VIII розділ "Облога Полтави". Брами Полтави зачинені, гармати націлені на ворога. Полтава мужньо тримається в польській облозі вже четвертий тиждень. Іван Іскра відвідує самотню Марусю (її мати померла) і пропонує одружитися. Маруся відмовляє парубкові.

IX розділ "Весна, і смерть, і світле воскресіння". Маруся попрощалася з Іскрою, виснажена горем і хворобою, чекає свого кінця. Облогу знято, і місто повертається до звичного життя. Повз будинок Марусі проходять козаки й співають її пісні, а далі дівчата - пісню "Ой не ходи, Грицю".

Подій у творі "Маруся Чурай" розгортаються у такій послідовності: суд на Марусею - Іван Іскра в Б.Хмельницького - проща Марусі в Києві - облога Полтави

Проблематика й композиція "Маруся Чурай"

У цьому творі письменниця піднімає такі проблеми:

проблема любові та зради;

патріотизму та пристосуванства

митця і народу, свободи творчості

причин утрати української державності

родинних стосунків, батьків та дітей

виховання

служіння народові.

Така широка проблематика роману й зумовила необхідність ускладненої, "багатоярусної" композиції. В основі твору - дві наскрізні взаємопов'язані сюжетні лінії: доля Марусі й доля України. Вони прочитуються не лише в конкретно-історичній площині, а й у понадчасовій: Маруся - неповторна, одухотворена, творча особистість, яку намагається поглинути дріб'язковий, егоїстичний, безжальний буденний світ; Україна - сильна й прекрасна країна, яка протягом століть прагне здобути свободу, державність, але цьому заважають інтриги сусідів і підступність своїх перевертнів.

Композиція:

Кульмінація 1 - суд і вирок

Зав'язка - спогади Марусі про стосунки з Грицем

Розвиток дії - Маруся йде на прощу до Києва

Кульмінація 2 - облога Полтави

Розв'язка - зняття облоги, Маруся проводжає полк, що співає її пісні.

Позасюжетні елементи: портрети героїв, пейзажі, опис саду, пісні, діалоги, монологи, авторські відступи.

Тематично й композиційно роман надзвичайно складний, багаторівневий, багатопроблемний. Він "нагадує кристал, у якому безліч граней" (В. Панченко).

За своєю суттю це - глибоко національний твір. Ліна Костенко здійснила величезну дослідницьку роботу, щоб якомога точніше, зриміше показати, "оживити" Україну XVII ст. Письменниця спершу осягнула, відчула її сама, а згодом, працюючи над романом, відкрила її й для нас, обезсмертила в Слові.

Аудіокнига "Маруся Чурай" скорочено. Ліна Костенко

# data[].attributes.attachment_link.title
"Маруся Чурай" АНАЛІЗ твору (паспорт) - Dovidka.biz.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
"Маруся Чурай" аналіз твору Ліни Костенко - тема, ідея, жанр, проблематика, сюжет і композиція, історія написання допоможуть скласти літературний паспорт. В основу роману "Маруся Чурай" покладено мотиви народної балади "У неділю рано зілля копала". Автор - Ліна Костенко Рік написання: 1979. Літературний рід: ліро-епос. Жанр "Маруся Чурай": історичний роман у віршах (визначення Л.