# data[].attributes.body
Metan er den simpleste af millioner af mulige kulbrinteforbindelser – kemiske forbindelser mellem kulstof og brint. Ved stuetemperatur og atmosfærisk tryk er stoffet en gasart.
og det er det der kommer ud af nummi når man slår en lille prutskid

# data[].attributes.body
en skalmodel er en tegning af atomer eller atomkernens opbygning af elektroner og protoner.

# data[].attributes.body
Ædelgasreglen er en meget stabil grundstoffer der ikke kan reagere kemisk med andre stoffer.

# data[].attributes.body
hvordan elektronerne er grupperet i et atom, molekyle eller en anden fysisk struktur.

# data[].attributes.body
Den måde, elektronerne ordner sig på, kalder man for atomets Elektronkonfiguration.

# data[].attributes.body
Skalmodel, model til beskrivelse af atomers eller atomkerners opbygning med koncentrisk fordelte grupper af kredsende partikler, såkaldte skaller.

# data[].attributes.body
det er en måde at tegne atomer, molekyler og ioner op på

# data[].attributes.body
Valenselektroner er elektronerne i den yderste skal af et atom, molekyle eller fast stof.

# data[].attributes.body
hvordan elektronerne er grupperet i et atom, molekyle eller en anden fysisk struktur.

# data[].attributes.body
Grundstofferne i grundstoffernes periodesystem har en tilbøjelighed til at omdanne sig, så deres elektronkonfiguration kommer til at minde om ædelgasserne i hovedgruppe 8. Det kalder man for ædelgasreglen.

# data[].attributes.body
Ædelgasserne er stabile grundstoffer der ikke kan reagere kemisk med andre kemiske stoffer. Det er fordi at ædelgassernes yderste elektronskal er fyldt med 8 elektroner.

# data[].attributes.body
Ædelgasserne er et stabilt grundstof som ikke reagere eller blander sig med andre stoffer

# data[].attributes.body
En elektronprikformel er en måde at tegne atomer, molekyler og ioner op på, hvor man indikerer alle valenselektronerne for atomet/samtlige atomer i enheden.

# data[].attributes.body
Antallet af elektroner i den yderste skal har særlig betydning for grundstoffets evne til at indgå i kemiske forbindelser. De kaldes ofte for valenselektroner.

# data[].attributes.body
neutroner er neutral partikler som sammen med protoner og elektroner laver det en atom er opbygget af. Deres egneskaber gør dem gode til at lave undersøgelser af faste stoffers fysiske egenskaber.

# data[].attributes.body
Metan er den simpleste af millioner af mulige kulbrinteforbindelser – kemiske forbindelser mellem kulstof og brint. Ved stuetemperatur og atmosfærisk tryk er stoffet en gasart.

Formel: CH₄

# data[].attributes.body
I vand dannes de kemiske bindinger mellem H- og O-atomerne ved hjælp af 2 elektronpar anbragt mellem atomkernerne. og det bliver derfor til det alle kende h2o;)

# data[].attributes.body
Atomer er den mindste enhed af stof, der ikke kan nedbrydes kemisk. Molekyler er grupper på to eller flere atomer, der er kemisk bundet. Ioner er atomer eller molekyler, der har fået eller mistet en eller flere af deres valenselektroner og derfor har en positiv eller negativ nettoladning.

# data[].attributes.body
Det samme gælder for alle andre grundstoffer i hovedgruppe 7. De vil danne ioner med ladningen -1 for at komme til at ligne ædelgasserne. Det gælder fx Fl⁻, Br⁻ og I⁻.

# data[].attributes.body
Ædelgasserne er meget stabile grundstoffer der ikke kan reagere kemisk med andre stoffer. Det er fordi at ædelgassernes yderste elektronskal er fyldt op med 8 elektroner.

# data[].attributes.body
En kemisk binding, som dannes af et fælles elektronpar, kaldes for en kovalent binding.

# data[].attributes.body
Er en model der beskriver Atomers eller Antonkernens, opbygning med koncentrisk fordelte grupper af skaller.

# data[].attributes.body
Er den måde, Elektronerne ordner sig på.

# data[].attributes.body
En ion opstår ved at atom eller molekyler afgiver eller optager en eller flere elektroner fra et andet atom eller molekyle.

# data[].attributes.body
En god måde at tegne atomer er at bruge "Elektronprikformel" det er også en god måde at tegne molekyler og ioner.

# data[].attributes.body
Ædelgasreglen er betegnelsen for kemiske grundstoffer der afgiver eller modtager elektroner for at få 8 elektroner i yderste skal for at ligne Ædelgasserne i hovedgruppe 8.

# data[].attributes.body
Elektronkonfiguration er hvordan atomerne fordeler sig imellem skallerne og underskaller.

# data[].attributes.body
Denne tiltrækning kaldes en ionbinding. Ionforbindelser kaldes også for salte og findes som saltkrystaller. Et krystal er opbygget af et iongitter hvor hver positiv ion er omgivet af et bestemt antal negative ioner og omvendt

# data[].attributes.body
Den måde, elektronerne ordner sig på, kalder man for atomets Elektronkonfiguration.

# data[].attributes.body
Figuren viser, at skallerne tættest på kernen først fyldes op med elektroner.

Antallet af elektroner i den yderste skal har særlig betydning for grundstoffets evne til at indgå i kemiske forbindelser. De kaldes ofte for valenselektroner.

# data[].attributes.body
Kovalente bindinger forekommer mellem atomer (ikke-metaller) hvis elektronegativitetsforskel er mindre end 2. Den kovalente binding dannes af et elektronpar som deles mellem de to atomer.

# data[].attributes.body
Er en model der beskriver Atomers eller Antonkernens, opbygning med koncentrisk fordelte grupper af skaller.

# data[].attributes.body
En ion er et atom eller et molekyle, der har optaget eller afgivet en eller flere elektroner og derved fået en elektrisk ladning. Alle atomer er som udgangspunkt elektrisk neutrale. Det vil sige, at der er et lige antal af protoner og elektroner. den kan have ++ som betyder den har 2 protoner for meget og hvis den er -- så er den -2 elektroner

# data[].attributes.body
Hvis natrium afgiver sin ene elektron i den yderste skal, bliver det til en natrium-ion. Na⁺-ionens ladning er jo summen af positive og negative ladninger i atomet. Det kan forklares med skalmodeller.

# data[].attributes.body
En ion opstår ved at atomer eller molekyler afgiver eller optager en eller flere elektroner fra et andet atom eller molekyle

# data[].attributes.body
Niels Bohr er en fysiker. han er den første professor i teoretisk fysik ved Københavns Universitet. Og som den første i verden lykkedes det i 1913 til den danske fysiker at forklare, hvordan et atom fungerer. Altså hvordan et atom er bygget op og hvilke grundlæggende matematiske regler, som gælder for det