# data[].attributes.body
https://geografi.alinea.dk/course/Aubj-dansk-landbrug/page/A6PC-landbrugets-afgroeder

https://geografi.alinea.dk/course/Aubj-dansk-landbrug/assignment/A442-afgroeder

https://lbst.dk/nyheder/nyhed/nyhed/top-10-her-er-de-mest-dyrkede-afgroeder-i-2020/

# data[].attributes.body
https://geografi.alinea.dk/course/Aubj-dansk-landbrug/page/AuXA-svineproduktion

https://www.foedevarestyrelsen.dk/kampagner/UVS-Dyrevelf%C3%A6rd/Sider/Film.aspx

# data[].attributes.body
Slagtning af kvæg (lf.dk)
Kvæg (lf.dk)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læs hvordan kvæg slagtes på slagterierne i Danmark.

De levende kvæg, der både kan være køer, tyre og kalve, afhentes ude hos landmanden i særlige lastbiler, der er indrettet til at transportere dyrene til slagteriet. Der er syv store kreaturslagterier i Danmark, der hver slagter mellem 100 og 1000 dyr om dagen. Hertil kommer en række små slagtehuse, som kun slagter relativ få dyr. De levende dyr vejer hver mellem 200 og 1000 kg.

På slagteriet læsses dyrene af lastbilen og hvert dyr kontrolleres af en dyrlæge. Dyrlægen kigger særligt efter om dyret ser sundt og raskt ud og dermed er egnet til at blive slagtet, for senere at blive til fødevarer. Alle dyr har et mærke i øret med dyrets særlige nummer, svarende til et personnummer. Når dette nummer indtastes i en særlig kvægdatabase, kan man se hvor dyret kommer fra og en række andre oplysninger, der tilsammen fortæller om dyret kan slagtes. Hvis dyret er godkendt til slagtning, føres det herefter ind i slagteriets stald, hvor det venter indtil det skal slagtes. Slagteriets ansatte i stalden har til opgave at modtage dyrene og sikre disses velfærd ved ankomst til slagteriet og indtil slagtning. De ansatte skal have et særligt kursus i håndtering af dyr - et såkaldt kompetencebevis.

Slagtekroppen flækkes midt på ryggen ved at gennemsave rygsøjlen på langs. På den måde fremkommer der to kropshalvdele, der følges ad ved de videre operationer.

Efter Kødkontrollen går tunge, hjerte og lever til skylning og nedkøling.

(test for om dyret lider af sygdommen kogalskab) BSE-test
Danmark er klassificeret som et land med ubetydelig BSE-risiko og derfor skal normale slagtedyr ikke testes for BSE. Risikodyr over 48 måneder skal fortsat testes. Risikodyr er nødslagtede dyr, dyr der ved det levende syn har vist tegn på hjernelidelse samt selvdøde dyr.

Specificeret risikomateriale er defineret som de væv, der kan indeholde BSE-smitte. Det drejer sig om kranium med hjerne og øjne samt rygmarv fra dyr over 12 måneder. Ved at fjerne specificeret risikomateriale fra slagtekroppen, fjernes enhver risiko for smitte med BSE. Specificeret risikomateriale destrueres ved forbrænding.

Du kan finde tal om kvæg- og oksekødsproduktion i Danmark under Tal & Analyser.

Opdateret 05-04-2018

# data[].attributes.attachment_link.description
De levende kvæg, der både kan være køer, tyre og kalve, afhentes ude hos landmanden i særlige lastbiler, der er indrettet til at transportere dyrene til slagteriet. Der er syv store kreaturslagterier i Danmark, der hver slagter mellem 100 og 1000 dyr om dagen. Hertil kommer en række små slagtehuse, som kun slagter relativ få dyr.

# data[].attributes.body
Dyresundhed i landbruget (lf.dk)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sunde og raske dyr har bedre velfærd og producerer bedre. Der gøres meget for at udgå sygdom, men når der alligevel sker smitte, skal dyrene naturligvis behandles.

Husdyr rammes som alle andre levende væsener fra tid til anden af sygdom. I langt de fleste tilfælde er der tale om specifikke sygdomme, der kun rammer den pågældende art, mens enkelte sygdomme kan smitte flere arter.

Kun i sjældne tilfælde kan husdyrsygdomme også smitte mennesker. Det gælder fx fugleinfluenza. Desuden er der de såkaldte zoonoser, hvor bakterier og virus kan overføres fra dyr til mennesker, fx Salmonella gennem kød.

Syge dyr skal behandles, både af hensyn til dyrenes velfærd og fordi de ellers vil vokse eller producere dårligere.

# data[].attributes.attachment_link.description
Husdyr rammes som alle andre levende væsener fra tid til anden af sygdom. I langt de fleste tilfælde er der tale om specifikke sygdomme, der kun rammer den pågældende art, mens enkelte sygdomme kan smitte flere arter. Kun i sjældne tilfælde kan husdyrsygdomme også smitte mennesker. Det gælder fx fugleinfluenza.

# data[].attributes.body
https://geografi.alinea.dk/course/Aubj-dansk-landbrug/page/AuLm-maelkeproduktion

https://www.foedevarestyrelsen.dk/kampagner/UVS-Dyrevelf%C3%A6rd/Sider/Film.aspx

https://www.seges.dk/da-dk/fagomraader/kvaeg/tal-og-fakta-om-kvaegproduktion/maelkeproduktion

# data[].attributes.body
https://geografi.alinea.dk/course/Aubj-dansk-landbrug/page/Auax-hoens-og-aeg

https://geografi.alinea.dk/course/Aubj-dansk-landbrug/page/Aueh-forskellige-aeg

https://www.foedevarestyrelsen.dk/kampagner/UVS-Dyrevelf%C3%A6rd/Sider/Film.aspx

# data[].attributes.body
Der produceres over 30 mio svin om året i DK. ca 14 mio slagtes  exporteres til udlandet. En export værdi på 34 mia kr. 12 mio levende svin i DK. der er dobbelt så mange svin som mennesker i dk

# data[].attributes.body
De levende dyr vejer hver mellem 200 og 1000 kg.

Nogle slagterier bruger at sende strøm gennem dyret efter det er dødt. Strømmen får musklerne til at trække sig sammen og er med til at gøre kødet mere mørt.

På slagteriet læsses dyrene af lastbilen og hvert dyr kontrolleres af en dyrlæge. Dyrlægen kigger særligt efter om dyret ser sundt og raskt ud og dermed er egnet til at blive slagtet, for senere at blive til fødevarer.

Alle dyr der bliver slagtet i Danmark, bedøves før de bliver slagtet.

Efter bedøvelsen hænges dyret op i en kæde, der slås rundt om det ene bagben, så dyret hænger med hovedet nedad. Dyret dør af blodtab som følge af overskæring af halspulsårerne. Blodet opsamles i en særlig tank.

# data[].attributes.body
Nogle har slagtesvin til opfedning. De feder dem op til 70-90 kg. Når de har den rigtige størrelse bliver de hentet af en vognmand der sender dem til slagtning.
Konventionel landbrug: lukkede stalde. Automatiske fodringsanlæg. Spaltegulv hvor grisene selv træder gødningen ned mellem. Derfor er stalden altid ren.

# data[].attributes.body
Økologisk landbrug: søerne går på friland, hvor de har små hytter. Mudderbad. Slagtesvin er indendørs med mulighed for at kommeud.

# data[].attributes.body
Nogen landbrug opdrætter smågrise, som de enten eksporterer eller sælger til andre landmænd.
Der er krav for transport af svin