# data[].attributes.body
Velfærdsteknologi er i sin bogstavelige forstand, tekniske/elektroniske hjælpemidler ("gadgets"), som kan være med til at fremme vores selvstændighed i hverdagen og dermed opretholde værdigheden hos den ældre eller andre personer med særlige behov. Velfærd – En af de vigtigste fordele ved velfærdsteknologi er selvsagt det øgede niveau af velfærd for den enkelte borger.

# data[].attributes.body
95 år.
Tolder.
Bor alene på fastlandet, pga sit sygdomsforløb.
Hustru Lene, bor på Samsø
Svømmer, vægtløfter og cykler.
4 børn og børnebørn.

# data[].attributes.body
Demens
Vaskulær demens. Pga hans hjerneblødning og hjertestop.

Funktionsevnetilstand
4

Indsats
Daglige besøg 5 gange.
Træning ved fysioterapeut med det samme.

1 : morgen besøg. Hjælp til toilette og påklædning/bad, morgenmad.
2: Frokost og toiletbesøg.
3: Aften besøg, med mad og toiletbesøg.
4: Aften besøg for at lægge i seng
5: natbesøg. Toilette

# data[].attributes.body
Tilstødt et lårbensbrud. Udskrevet fra Maribo sygehus 9/8, hjemsendt. Borger behøver øget tilsyn, omsorg og pleje

# data[].attributes.body
Se billeder under fysiske rammer og omgivelser

# data[].attributes.body
Ældre mennesker, som er blevet opereret for et brækket lårben, skal i gang med at træne med det samme. Og de skal fortsætte, når de er kommet hjem – uden den pause på op til en uge, der kan opstå, inden det kommunale system har et tilbud om genoptræning på plads. Konsekvenserne af at gå i stå er nemlig alvorlige og værre for ældre mennesker end for andre: risikoen for at dø er forhøjet, evnen til at gå uden støtte og klare sig selv bliver nedsat, og livskvaliteten daler i det hele taget. 10 procent af hoftepatienterne er døde inden en måned efter operationen, 25 procent inden der er gået et år.

# data[].attributes.body
Livslinje

# data[].attributes.body
Svend får udleveret:

Et nødkald (til krise situationer)

En hospitals seng / RotoCare el-plejeseng.

Telekontakt + skærm. (til kontakt, medicin og motion)

# data[].attributes.body
Demens

Alzheimers sygdom er den hyppigste demenssygdom, men der er mange andre sygdomme der kan forårsage demens.
...
Til denne gruppe hører:

Alzheimers sygdom.

Vaskulær

Frontotemporal demens.

Lewy Body demens.

Sjældne demenssygdomme.

Vaskulær demens

Vaskulær demens skyldes forstyrrelser i hjernens blodforsyning eller blodkar – også kaldet det cerebrovaskulære system. Betegnelsen vaskulær demens henviser til et bredt spektrum af sygdomstilstande med det fællestræk, at der er tale om vaskulære læsioner i hjernen ledsaget af demens.

Vaskulær demens kan skyldes blodpropper, blødninger, småkarssygdom med forandringer i hjernens hvide substans (leukoaraiose) eller svigtende tilførsel af ilt til hjernen (anoxi, hypoxi).

Tidligere blev betegnelsen 'multiinfarkt demens' anvendt om vaskulær demens forårsaget af blodpropper. I populærvidenskabelig sammenhæng anvendes ofte betegnelsen 'kredsløbsdemens'.

Illustrationen viser resultatet af en MR-scanning. Her kan man se forandringer i hjernens hvide substans omkring ventriklerne (væskefyldte hulrum), hvilket kan være en af årsagerne til vaskulær demens.

I modsætning til fx Alzheimers sygdom eller Lewy body demens er vaskulær demens ikke en neurodegenerativ sygdom, og tilstanden vil ikke nødvendigvis udvikle sig.

Symptombilledet ved vaskulær demens varierer, idet både antallet og størrelsen af vaskulære læsioner, og placeringen af disse, har indflydelse på symptomer og på graden af demens.

Vaskulær demens er ikke i sig selv en arvelig sygdom. Nogle af risikofaktorerne for vaskulær demens er delvist arvelige, men påvirkes i høj grad af livsstil. Vaskulær demens kan ikke helbredes, men man kan gøre meget/ændre livsstil for at undgå, at sygdommen bliver forværret.

Alzheimers

Alzheimers sygdom er den hyppigste demenssygdom. Sygdommen viser sig ved hukommelsesbesvær og problemer med at finde ord. Det er især korttidshukommelsen, der bliver dårlig. Det bliver for eksempel sværere at huske navne - selv på personer, man kender godt. Det bliver også vanskeligere at gøre helt dagligdags ting som at finde vej eller tælle småbeløb sammen.

Efterhånden som sygdommen udvikler sig, sker der også ændringer i følelsesliv, temperament og personlighed. Udadvendte, aktive og sociale mennesker kan blive irritable, passive og indesluttede, og humøret svinger ofte meget. Sygdommen gør det svært at fungere i hverdagen, og forandringerne bliver især tydelige for nær familie og tætte venner. Det kan med tiden blive svært at passe et arbejde, og det kan blive uoverskueligt at udføre hverdagsopgaver som indkøb og madlavning.

# data[].attributes.headline
Fordele og ulemper ved velfærdsteknologi

# data[].attributes.subject
Fordele og ulemper ved velfærdsteknologi

# data[].attributes.body
Teknologiske hjælpemidler
Virtuelle briller
Intelligent toilet
Handicap cykel m/el eller alm.
GPS
Høreapparat m. flytbar mikrofon som forstærker.

Fordele:
De vil kunne opleve ting de ikke ellers ville have oplevet
Kan give frihed og uafhængighed
Tryghed
Mulighed for motion
Større mulighed for udendørsaktivitet/frisk luft

Ulemper:
Ikke kommer ud og er sociale i det "virkelige liv"
Afmagt pga indlæringsvanskeligheder
Man kan komme til at vælge teknologien som en "nem løsning", det skal ikke være en erstatning for de mulige virkelige oplevelser.

# data[].attributes.headline
Overvej etiske dilemmaer ifm. velfærdsteknologi

# data[].attributes.subject
Overvej etiske dilemmaer ifm. velfærdsteknologi

# data[].attributes.body
Man kan komme til at pådutte en borger noget han/hun ikke magter/kan forstå.

Overvågning, kontrol, magt over borgeren

Erstatning/forkert erstatning

Hvad er borgerens ønske og ikke de pårørendes ønske!

# data[].attributes.headline
Hvad menes der med begrebet den teknologiske omsorg?

# data[].attributes.subject
Hvad menes der med begrebet den teknologiske omsorg?

# data[].attributes.body
Det kan give frihed, selvstændighed og værdighed

Fagpersonael har mulighed at kontakte en borger via Ipad / Facetime:
F-eks. telemedicin og telekontakt
Der er mulighed for at tage teknologisk kontakt ved f.eks. brug for insulin mange gange dagligt, så hjemmet ikke bliver overrendt, og der kommer måske 7 forskellige mennesker i løbet af en dag!
Motion er også mulig - per telekontakt. For en eller flere borgere, bedre end aflysning under Corona, hvor færdigheder tabes.

# data[].attributes.body
Frontallapsdemens kaldes også frontotemporal demens (ofte forkortet FTD) og er betegnelsen for en gruppe hjernesygdomme, der påvirker pandelapperne og den forreste del af tindingelapperne. Det er den fjerde hyppigste årsag til demens og udgør et sted mellem 5% og 10% af alle tilfælde af demens.

Forandringer i personlighed

Sygdommene medfører ofte store forandringer i personligheden med adfærdsforstyrrelser, evnen til at tale (afasi) og psykiatriske symptomer. Sygdommen betyder at hæmninger og situationsfornemmelsen efterhånden forsvinder, og at den demensramte får en impulsiv og uovervejet adfærd. Personer med Frontallapdemens kan også vise ligegyldighed overfor sociale normer og andre mennesker. For eksempel kan den demente få tendens til at spise eller drikke for meget. Modsat Alzheimers sygdom er hukommelsen ofte relativt god langt hen i sygdomsforløbet. FTD kan ses hos både yngre og ældre

# data[].attributes.body
Lewy body demens er en langsomt fremadskridende hjernesygdom, der specielt rammer ældre mennesker. Årsagen til Lewy Body-demens kendes ikke. Der er (endnu) ikke fundet arvelige former af denne sygdom. Den største risikofaktor for sygdommen er alder.

Når en person har Lewy body demens aflejres der et særligt protein inde i nervecellerne i hjernen og danner de såkaldte Lewy-legemer (på engelsk Lewy Bodies), som har givet sygdommen dens navn.

Muskelstivhed
Ved Lewy body demens optræder demenssymptomerne før eller samtidig med eventuelle Parkinson-symptomer som for eksempel langsomme bevægelser, muskelstivhed eller rysten. Den demensramtes opmærksomhed og retningssans bliver ofte påvirket. Symptomerne ligner symptomer på Alzheimers Sygdom. Det specielle ved Lewy body demens er at opmærksomheden kan være meget svingende. Det betyder, at symptomernes sværhedsgrad kan svinge ikke bare over dage, men også inden for minutter.

Hallucinationer

Personens evne til planlægning, overblik og orientering bliver påvirket. Lewy body demens betyder endvidere, at den sygdomsramte har tendens til at se syner.

# data[].attributes.body
Alkoholrelateret demens

Demens forårsaget af alkoholmisbrug udgør ikke nogen veldefineret sygdomstilstand. Det er usikkert om det er alkohol i sig selv, der har en varig skadelig effekt på hjernen, eller om skadevirkningen skyldes den usunde livsstil, der ofte er knyttet til alkoholmisbrug. Det er også omdiskuteret, om skadevirkningerne af alkohol på hjernen er permanent eller forsvinder igen efter lang tids afholdenhed.

Korsakoffs psykose

Korsakoffs psykose er en kronisk demenssygdom, hvor patienten har udtalte hukommelsesproblemer. Den skyldes en skade i hjernens dybe strukturer som følge af thiaminmangel. Denne mangeltilstand ses næsten udelukkende hos alkoholikere, der ikke har spist i længere tid. Hukommelsen er præget af "huller", og den syge fylder ofte selv ubevist hukommelseshullerne ud med forklaringer eller historier, der lyder tilforladelige. Tilstanden forværres normalt ikke, når den akutte fase er overstået.

Huntingtons Sygdom

Huntingtons Sygdom er en udpræget arvelig sygdom. Ved Huntingtons Sygdom er der ofte en blanding af neurologiske og psykiatriske symptomer og herunder ofte demens i de sene stadier. Symptomerne kan variere fra person til person, men der er normalt forskellige grader af ufrivillige kastende bevægelser (chorea), usikker gang og eventuelt mere vridende bevægelser (dystoni). Demens ses ikke hos alle. Den udvikles langsomt og først senere i forløbet. Desuden kan der opstå vrangforestillinger og depression. I Danmark findes der omkring 300-400 patienter med Huntingtons Sygdom.

AIDS-demens

AIDS-demens er i dag sjælden som følge af den forbedrede behandling.

Creutzfeldt-Jakobs sygdom

Der er ca. 5 nye tilfælde af Creutzfeldt-Jakobs sygdom i Danmark per år. I Danmark har der endnu ikke været nogen tilfælde af den nye type, der kaldes new-variant-CJD, også kendt som "kogalskab".

Dissemineret sklerose og inflammation

Dissemineret sklerose er en sygdom, hvor kroppen laver en betændelsesreaktion (inflammation), som ødelægger isoleringen omkring nervetrådene. Dissemineret sklerose kan udvikle sig, så man får demens.Der findes også andre sjældne inflammationssygdomme, der kan ramme hjernen og give demens.

Forgiftninger

Visse tungmetalforgiftninger, blandt andet bly og kviksølv, og langvarig udsættelse for organiske opløsningsmidler kan medføre hukommelses- og koncentrationssvækkelse samt demens. Hvis der er tale om det, der kaldes opløsningsmiddeldemens (malersyndrom), ophører tilstanden med at forværres, så snart man ikke længere udsættes for de organiske opløsningsmidler.

Stofskiftesygdomme

Disse sygdomme er sjældne årsager til demens. Der er tale om forskellige typer af kroppens stofskifteprocesser, der kan påvirke hjernen, så det giver demenssymptomer. Det er således ikke kun sygdomme i det overordnede stofskifte, som styres fra skjoldbruskkirtlen, der kan give demens, men fx også forstyrrelser i mængden af calcium-ioner i blodet (en sjælden tilstand).Mangel på fx B1- og B12-vitamin, enten pga. at man får for lidt vitamin i kosten eller at vitaminerne ikke kan optages i organismen, kan medføre skade på rygmarven, som giver føleforstyrrelser i benene samt hukommelses- og koncentrationssvækkelse.

# data[].attributes.body
Corona har gjort det besværligt for SOSU ASS. at udfører deres arbejde,. Tvungen brug af forskellig  værnemidler,  sprit m.v. har gjort at SSA m.fl. har skullet ændre arbejdsgange.
Borgeren bliver forskrækket og utryg. Brugen af masker, gør borger utryg. De mangler at se ansigtsudtryk. Smil og mimik er kommunikation alle forstår.

# data[].attributes.headline
Epidemi og smitteveje Smitte finder de forunderligste veje i det offentlige rum. I udstillingen kan man også opleve en "smittevæg", lavet af kunstner Ole Lindqvist, der giver en oplevelse af, hvordan dørhåndtag, vogne i supermarkeder og bussens stopknap kan formidle smitte mellem hænder.

# data[].attributes.subject
Epidemi og smitteveje Smitte finder de forunderligste veje i det offentlige rum. I udstillingen kan man også opleve en "smittevæg", lavet af kunstner Ole Lindqvist, der giver en oplevelse af, hvordan dørhåndtag, vogne i supermarkeder og bussens stopknap kan formidle smitte mellem hænder.

# data[].attributes.headline
Hvilke sammenhæng er der mellem etik og omsorg?

# data[].attributes.subject
Hvilke sammenhæng er der mellem etik og omsorg?

# data[].attributes.body
Omsorg kan misforståes, du kan have de bedste intentsioner /forudsætninger og mener du yder en omsorg, men er det etisk korrekt?
Du vil som fagperson hele tiden skulle overveje hvad der er rigtig og forkert i forhold til dit professionelle værd.
Etisk omsorg er at give omsorg uden at inddrage dine egne personlige holdninger - at være objektiv.

# data[].attributes.headline
Hvilke fordele og ulemper er der ved den teknologiske omsorg?

# data[].attributes.subject
Hvilke fordele og ulemper er der ved den teknologiske omsorg?

# data[].attributes.body
Ulemper:
Manglende fysisk kontakt
Falsk tryghed

Fordel: Tidsbesparende

# data[].attributes.attachment_link.title
Mind Map Free - Free Mind Mapping Software | MindMeister

# data[].attributes.body
https://mm.tt/2014236618?t=9htnzL9kUC

# data[].attributes.attachment_link.title
Mind Map Free - Free Mind Mapping Software | MindMeister