# data[].attributes.attachment_link.title
Blood Flow through the Heart in 2 MINUTES

# data[].attributes.attachment_link.title
Heart in 3D Animation: How the Heart Works

# data[].attributes.body
Limfni sistem obuhvata mrežu razgranatih limfnih sudova koji komuniciraju sa venama i kroz koji cirkuliše limfa. Deo krvi ulazi u limfne kapilare i čini limfu. Limfa sadrži visoku koncentraciju proteina, i od krvnih ćelija malo leukocita. Ovaj sistem predstavlja diferencijaciju krvnog sistema i sreće se samo kod kičmenjaka. U sastav limfnog sistema ulaze limfni kapilari, sabirni limfni sudovi. Limfa se kroz limfne sudove kreće samo u jednom smeru, od tkiva prema srcu. Na putu većih limfnih sudova nalaze se limfni čvorovi i limfni organi. Najniži stepen složenosti limfnih organa imaju limfni čvorići, nešto su složeniji krajnici, a zatim limfni čvorovi. Od limfnih čvorića najprostije građe su krajnici-tonzile, to su  limfni organi smešteni samo kod sisara u usnoj duplji.Limfni čvorovi leže na putevima limfnog sistema,  predstavljaju filtere za limfu,  kao i u fagocitiranju bakterija. Nalaze se u predelu vrata, prepona, ispod pazuha, oko korena pluća (hilusi), u trbušnoj duplji. Pri infekciji, limfni čvorovi otiču. Slezina je najveći limfni organ čoveka. U slezini se u embrionalnom životu stvaraju crvena krvna zrnca. U njoj se razgrađuju ostareli eritrociti, i trombociti. Preuzima gvožđe iz razorenih eritrocita.  Njena uloga je i u limfopoezi i imunitetu. Bez obzira na sve ove njene uloge može da se živi bez slezine.  Drugi veliki limfni organ je TIMUS (nalazi  se iza grudne kosti.Uloga mu je  u rastenju.Predstavlja prvi limfopoetski organ koji nastaje tokom prenatalnog perioda. Maksimalnu aktivnost u proliferaciji i diferencijaciji T limfocita dostiže do puberteta, a zatim se smanjuje.

# data[].attributes.body
Puls je kretanje krvi perifernim arterijama.
Kod čoveka  normalni puls je od 60-80 otkucaja u minuti, a kod novorođenčeta je puls ubrzan i iznosi oko 90-100 otkucaja.
Krvni pritisak se meri manometrom. Narukvica se zategne i izvrši se pritisak na arteriju  Kada se čuju otkucaji, to je gornji pritisak. Normalan je 16 /10,7. Prva cifra je sistolni a druga dijastolni.

# data[].attributes.attachment_caption
SINOAURIKULARNI, ATRIOVENTRIKULARNI CVOR ,HISOV SNOP I PURKINJE VLAKNA

# data[].attributes.body
SA sinoaurikularni čvor nalazi se na ulazu vena u desnu pretkomoru i predstavlja prvi peismeiker.
AV atrioventrikularni čvor nalazi se između desne pretkomore i komore i pretstavlja drugi peismeiker. HISOV snop nalazi se u zidu između leve i desne komore i on širi kontrakcije u sve delove srca. U snopovima se nalaze Purkinjeove ćelije koje provode impulse pet puta brže od kontraktilnih mišićnih ćelija. Srce je i autoritmično može da radi samostalno.
SA čvor je prvi peismeiker koji stvara akcioni potencijal ili nervni impuls koji izaziva sistolu (grčenje) pretkomora. Sistola aktivira drugi peismeiker AV čvor koji izaziva akcioni potencijal koji se prenosi na Hisov snop i dovodi do sistole komora. Srčana funkcija se sastoji iz sistole pretkomore, diastole (opuštanja) komore, sistole komore i diastole pretkomore i potom pauze. Bez obzira na njegovu autoritmičnost srce se nalazi  pod uticajem autonomnog vegetativnog nervnog sistema. Simpatikus ubrzava rad srca a parasimpatikus usporava što reguliše nerv vagus.

# data[].attributes.body
Arterije su mišićne krvne žile koje odvode krv iz srca. Uvijek se uspoređuju sa venama, koje krv dovode u srce.
Arterije su na poprečnom preseku kružnog oblika, jer su njihovi zidovi elastični, što omogućava cirkulaciju krvi i  pomaže srčani rad. Arterije imaju elastične zidove koji su deblji od venskih. Ako se preseku ostaju otvorene dok se vene spljošte. Sastoje se od mišićnih i elastičnih vlakana, pa mogu da prime više krvi.Vene su na poprečnom preseku spljoštene. U venama se nalazi oko 60-70% od ukupnog volumena krvi, pa one predstavljaju rezervoar krvi.
Zidovi vena su tanki.  Unutrašnji sloj je obložen endotelom Kapilari predstavljaju mreža tankih cevčica na koju se granaju arterije i vene. To su najsitniji krvni sudovi koji spajaju završne arterijske grančice sa postkapilarnim venulama. Dijametar kapilara je, ne retko manji od prečnika eritrocita. Kapilari su prisutni u svim tkivima i organima, a gustina mreže uslovljena je stepenom aktivnosti datog organa. Posebno bogata mreža kapilara nalazi se u plućima, bubrezima, jetri i digestivnom traktu. U tkivima koja su manje metabolički aktivna, kao što su kosti, glatki mišići, mreža kapilara je oskudna, dok je u rožnjači, očnom sočivu, dentinu, srčanim zaliscima, primećeno potpuno odsustvo kapilara.

# data[].attributes.body
U građi srčanog tkiva postoje tri sloja:  perikard, miokard, endokard.
Perikard čini dvostruka opna,  jedna se nalazi uz miokard a spoljna je u vezi sa dijafragmom i grudnim organima.
Miokard čini najveći masu srca. Građen je od poprečno prugastih mišića,koji se kontrahuju zahvaljujuci cemu srce obavlja svoju ulogu
Endokard je tanak unutrašnji sloj koji oblaže srčane komore i pretkomore, a prelazi i na zaliske.

# data[].attributes.body
Krvotok se deli na veliki (sistemski)  i mali (pulmonalni-plućni). Plućna cirkulacija podrazumeva tok krvi iz srca ka plućima i od pluća ka srcu. Na tom putu krv se oksigeniše. Sistemskom cirkulacijom krv se odvodi iz srca u sva tkiva i organe tela, odakle se kao dezoksigenisana vraća u srce. U oba krvotoka, krv iz srca odvode arterije, a dovode vene.
VELIKI KRVOTOK započinje od leve pretkomore u  levu komoru srca,  krv bogata kiseonikom se istiskuje u aortu, odatle preko arterija, arteriola i kapilara dolazi do tkiva, gde se vrši razmena i dezoksigenisana krv se preko vena (gornje i donje šuplje vene) dovodi u desnu pretkomoru a iz nje u desnu komoru. Iz aorte po izlasku odvajaju se dve male srčane arterije za srce  koje ima sopstveni krvotok i njene vene se ulivaju u desnu pretkomoru. Takođe, se od aorte odvaja deo za gornje udove, a  aorta se bočno savija na levo i odvodi oksidovanu krv do svih organa i donjih ekstremiteta. Tu se grana na niže arterije i kapilare gde se vrši razmena, uzima se ugljen dioksid iz tkiva a zatim se skupljaju venski kapilari u manje vene i ulivaju iz donjih ekstremiteta i organa u donju šuplju venu a iz glave i gornjih ekstremiteta u gornju šuplju venu. One se ulivaju u desnu pretkomoru. Donja ima zaliske u obliku džepova od endotelijuma koji onemogućavaju vraćanje krvi.
MALI KRVOTOK počinje u  desnoj komori, i plućnom arterijom (redukovana krv) odlazi u pluća desnom i levom plućnom arterijom, krv se oksiduje i preko 4 plućne vene dospeva u levu pretkomoru.

# data[].attributes.body
Krvni sistem kičmenjaka obuhvata srce i krvne sudove koji zajedno obrazuju potpuno zatvoren sistem kanala kroz koji stalno protiče krv. Centralni organ sistema za krvotok čini srce. Srce neprekidno pumpa krv kroz ovaj sistem osiguravajući snabdevanje svih tkiva kiseonikom i hranjljivim materijama. Srce je građeno od poprečno-prugastih mišića i smešteno je u srčanoj kesi ili perikardu.
Dakle, srce je šupalj  mišićni organ čija je osnovna uloga u pokretanju krvi kroz krvotok. Srce se nalazi  grudnoj duplji, a obavijeno je srčanom kesom. Uzdužnom pregradom je podeljeno na levu i desnu polovinu, a svaka polovina je podeljena na pretkomoru i komoru. Postoji samo jedan aortin luk, ali za razliku od ptica održan je levi luk, koji polazi iz leve komore savija unazad i nastavlja se u aortu.
Zidovi predkomora su tanji od zidova komora. Naročito je snažan zid leve komora. U pretkomore (desnu) se ulivaju donja i gornja šuplja vena (vena cava), a iz komora (desne) polaze  plućne arterije. U levu pretkomoru ulaze 4 plućne vene koje dovode krv iz pluća. Iz leve komore srca polazi arterija aorta. Otvori između desne komore i plućne arterije, kao i između leve komore i aorte sadrže polumesečaste zaliske.
Funkcija zalizaka je da usmeravaju krv od predkomora ka komorama.
Postoje zalisci i između komora i velikih krvnih sudova. Između desne komore i plućne arterije nalaze se polumesečasti zalisci. Drugi par polumesečastih zalizaka se nalazi između leve komore i aorte (sprečavaju vraćanje krvi iz arterija u komore).
(između leve pretkomore i leve komore nalaze se dvolisni zalisci, a između desne pretkomore i desne komore nalaze se trolisni zalisci).

# data[].attributes.body
Trombociti su male krvne ćelije prečnika od 2 do 4 mikrometra čija je osnovna uloga zaustavljanje krvarenja putem stvaranja trombocitnog čepa i koagulacije krvi.

Normalan broj krvnih pločica je od 150 do 400 milijardi po litru krvi.

Ako dođe do krvarenja, tj. povrede krvnog suda, reakcija organizma se može opisati u tri faze:

U prvoj fazi se sužava krvni sud pod dejstvom odgovarajućih supstanci koje se izlučuju.

U drugoj fazi se aktivaraju trombociti. Oni menjaju svoj oblik, na njihovoj površini se stvaraju nastavci, uz pomoć kojih se trombociti međusobno povezuju i stvaraju trombocitni čep. Ukoliko je povreda manja, ovde se reakcija organizma na krvarenje zaustavlja, a ako nije, onda započinje i treća faza, odnosno koagulacija krvi.

U trećoj fazi dolazi do koagulacije krvi u čemu trombociti imaju bitnu ulogu jer luče kalcijum, fosfolipide i ostale supstance kojima se regulišu proces koagulacije.

HEMOSTAZA JE  SPONTANO ZAUSTAVLJANJE KRVARENJA PRILIKOM OSTECENIH KRVNIH SUDOVA.ONA NIJE MOGUCA KOD VELIKIH POVREDA.

NORMALNO VREME KOAGULACIJE IZNOSI 3-10 MINUTA

# data[].attributes.body
Leukociti ili bela krvna zrnca su ćelije imunološkog sistema čija je osnovna uloga zaštita organizma od zaraznih bolesti i stranih materija.

Povišen broj leukocita je često indikator bolesti.

Leukociti nastaju u koštanoj srži, ali delom i u timusu (grudna žlezda koja se nalazi ispod grudne kosti), limfnim žlezdama i čvorovima, i slezini.

ZIVOTNI VEK LEUKOCITA ZAVISI OD VRSTE I AKTIVNOSTI , TAKO DA GRANULOCITI ZIVE OKO 5 DANA A AGRANULOCITI MOGU ZIVETI I DO NEKOLIKO GODINA

Povećanje broja leukocita iznad gornje granice se naziva leukocitoza, a smanjenje ispod donje granice leukopenia.

Kod zdravih, odraslih osoba, broj leukocita u krvi se kreće između 4 x 10 ⁹ i 1,1 x 10 ¹⁰ po litru krvi, što otprilike čini 1% količine krvi.

Granulociti  /su celije koje imaju krupno reznjevito jedro i jasno uocljive granule u citoplazmi, po cemu su dobile ime.Nastaju u kostanoj srzi pljosnatih kostiju...zive oko 5 dana

Granulociti čine većinu belih krvnih zrnaca u perifernoj cirkulaciji. Postoji tri vrste granulocita:

Neutrofili koji se bore protiv bakterija i imaju ulogu u fagocitozi bakterija i drugih patogena

Eozinofili koji se bore protiv većih parazita i kontrolišu reakcije na alergije koje se javljaju udisanjem,

Bazofili koji  ispustaju histamine  i heparin pri zapaljenskim procesima

AGRANULOCITI: su celije koje imaju krupno ovalno jedro, ne sadrze granule u citoplazmi, a sazrevaju u jetri i slezini...zive i do nekoliko godina

Limfociti

Limfociti su odgovorni za imunitet, uglavnom kruže limfnim sistemom. Postoji tri vrste limfocita:

B limfociti nastaju u koštanoj srži (eng. Bone marrow - B-cells). Oni stvaraju antitela koja uništavaju patogene činioce.

T limfociti nastaju u koštanoj srži, ali sazrevaju u timusu (eng. Thymus - T-cells).

Ćelije ubice takođe nastaju u koštanoj srži (eng. Natural Killer Cells). Njihova uloga je uništavanje ćelija inficiranih virusima i ćelija raka

Monociti

Monociti uglavnom kruže limfnim sistemom. Imaju glavnu ulogu u fagocitozi mikroorganizama ulaze u druga tkiva gde deluju kao "usisavači", odnosno sposobni su da "pojedu" (fagocituju) ostatke izumrlih ćelija u organizmu.

Bolesti

Leukemija (gr. λευκός - beo, αίμα - krv) je vrsta raka koja je praćena nekontrolisnim razmnožavanjem belih krvnih zrnaca.

# data[].attributes.body
ŠTA JE SEDIMENTACIJA ERITROCITA?

Sedimentacija eritrocita je test kojim se meri brzina taloženja  crvenih krvnih zrnaca (eritrocita) na dno epruvete, tačnije količina  eritrocita koja se nataloži u epruveti za sat vremena. Visina taloga se  meri u milimetrima (mm), zbog čega se sedimentacija izražava u mm/h  (engl. hour sat).

STA JE AGLUTINACIJA ?

Aglutinacija je slepljivanje eritrocita  i formiranje grudvica  koje mogu zapusiti krvne sudove. Najcesce nastaje usled transfuzije nekompatibilne krvne grupe.

STA JE HEMOLIZA ?

Rastvaranje (ili razlaganje) crvenih krvnih zrnaca, pri čemu iz njih izlazi hemoglobin.Najcesce se javlja zbog pucanja membrane ili njene povecane propustljivosti

# data[].attributes.body
KOD COVEKA : OVALNOG I SOCIVASTOG OBLIKA U CENTRALNOM DELU UDUBLJENE. CRVENE SU BOJE I NE SADRZE JEDRO. SADRZI HEMOGLOBIN (protein koji u svom sastavu sadrzi gvozdje,moze da vezuje kiseonik i transportuje ga kroz organizam)....TOM PRILIKOM NASTAJE OKSIHEMOGLOBIN. Najveci procenat  kiseonika transportuje se vezan za hemoglobin, 97 %,a 3% se prenosi kao fizicki rastvoren gas u krvi.
ERITROCITI  NASTAJU U KOSTANOJ SRZI A RAZGRADJUJU SE JETRI I SLEZINI .Veci je kod muskaraca jer hormon TESTOSTERON,DELUJE STIMULATIVNO na procese njihovog stvaranja.
ZIVOTNI VEK ERITROCITA JE  90/120 DANA
BROJ ERITROCITA KOD MUSKARACA JE4,2-5,8X10 na 12/L A KOD ZENA 3,7-5,2 X10 na 12/l

# data[].attributes.body
KRVNA PLAZMA JE VODENI RASTVOR KOJI SADRZI ORGANSKE MATERIJE,POSEBNO PROTEINE ALI I ELEKTROLITE,HORMONE,GASOVE I NEPOTREBNE MATERIJE.
VODA CINI CAK 90%  PLAZME
OD ELEKTROLITA PRISUTNI SU JONI NATRIJUMA,KALIJUMA,KALCIJUMA HLORIDA,BIKARBONATA SULFATA I FOSFATA.
OVI JONI REGULISU PH VREDNOST KRVI I OSMODSKI PRITISAK I OMOGUCAVAJU PRAVILAN TRANSPORT  KROZ MEMBRANE CELIJA ,KONTRAKCIJU MISICA,PRENOS SIGNALA
OD ORGANSKIH MOLEKULA, ZASTUPLJENI SU GLUKOZA,LIPIDI (HOLESTEROL I GLICERIDI) HORMONI

# data[].attributes.body
је evoluciono najprimitivnija telesna tecnost, prisutna u telu  SUNDJERA, ZARNJAKA I  TURBELLARIA.
Kod SUNDJERA,(HIDROLIMFA )dospeva do celija sistemom kanaka, a zatim se materije i gasovi koje hidrolimfa nosi, prostom difuzijom transportuju kroz celijsku membranu
Kod DUPLJARA, CREVNA DUPLJA ima ulogu CIRKULATORNOG SISTEMA i naziva se GASTROVASKULARNA DUPLJA

RAZGRANATO CREVO TURBELLARIA ima ulogu CIRKULATORNOG SISTEMA

Kod NEMATODA-VALJKASTI CRVI, PSEUDOCELOM
ima ulogu  CIRKULATORNOG SISTEMA
SLIKA:
cirkulisanje hidrolimfe kod sundjera

# data[].attributes.body
Otvoreni cirkulatorni sistem jednostavnije je građen od zatvorenog i u pravilu je prisutan kod beskičmenjaka. Kod životinja sa otvorenim cirkulatornim sistemom prisutan je jedan krvni sud (obično leđni), koji ima sposobnost grčenja i opuštanja.Kod tih organizama zastupljena je HEMOLIMFA,(hemocijanin/ pigment plavicase boje zbog prisustva Cu)
Hemolimfa  obavlja iste funkcije kao i limfa kod kičmenjaka.
AKO DOVODNI SUDOVI  POSTOJE ONI HEMOLIFU OBOGACENU KISEONIKOM,DIREKTNO VODE OD SKRGE  I PLUCA DO SRCA

# data[].attributes.body
Zatvoreni cirkulatorni sistem karakterise kretanje tjelesne tečnosti kroz zatvoreni sistem kanala. Sastoji se od jako razvijenog pulzatornog organa (srca) i krvnih sudova. Zastupljen je kod nekih viših crva i svih svitkovaca (hordata). Najsloženiji je kod ptica i sisara. Kroz krvne sudove cirkulira krv, ali povremeno i limfa.
Kod zatvorenog sistema,odvodni krvni sudovi (arterije) u organima se granaju u mrezu kapilara,a oni se potom ponovo susticu, ulivajuci se u dovodne krvne sudove (vene).
Na taj nacin KRV  nikada ne izlazi iz krvnih sudova
Deo krvne tecnosti se ipak procedi kroz zidove kapilara i cineci  LIMFU.
Ona ima ulogu posrednika u transportu koji se odvija izmedju kapilara tkiva i celija
Kod kicmenjaka postoji i poseban sistem iskljucivo dovodnih LIMFNIH SUDOVA, koji skupljju limfu iz medjucelijske tecnosi  u tkivima i vracaju je u KRV ulivajuci se dovodne krvne sudove VENE

# data[].attributes.body
SVI SISTEMI ORGANA U ORGANIZMU NERASKIDIVO SU POVEZANIU FUKCIONALNU CELINU I JEDAN BEZ DRUGOG NE BI MOGLI DA FUNKCIONISU. NJIHOVA POVEZANOST SE OSTVARUJE PREKO SISTEMA ZA CIRKULACIJU
CIRKULATORNI SISTEM RAZNOSI KISEONIK I HRANLJIVE MATERIJE DO CELIJA,A ODNOSI UGLJEN DIOKSID I STETNE MATERIJE KAKO BI MOGLE DA SE IZBACE IZ ORGANIZMA

# data[].attributes.body
*CELOMSKA/PSEUDOCELOMSKA TECNOST
*TECNOST IZ SPOLJASNJE SREDINE __> VODA
*POSEBNA TECNOST ...RESPIRATORNI PIGMENTI

# data[].attributes.body
*DIGESTIVNI PROSTOR
*MEDJUCELIJSKI PROSTOR
*POSEBNO DIFERENCIRANI SISTEM SUDOVA
*TELESNA DUPLJA

# data[].attributes.body
SISTEM SUPLJINA / VASKULARNI
ISPUNJENJE TECNOSCU /TRANSPORNI
KOJA SE KRECE CIRKULISE /CIRKULATORNI

# data[].attributes.body
U ORGANIZAM SE UNOSE GRADIVNE SUPSTANCE __________>HRANA,KISEONIK,VODA
IZ ORGANIZMA  SE IZBACUJU ___________>
NEPOTREBNI /STETNI PRODUKTI METABOLIZMA

UNUTRASNJI TRANSPORT SUPSTANCI  -OD MESTA  GDE SE UNOSE /GDE NASTAJU DO MESTA GDE SE ODSTRANJUJU IZ ORGANIZMA /GDE SU POTREBNI
UNUTRASNJI TRANSPORT ENERGIJE-DISTRIBUCIJA TOPLOTE
ODRZAVANJE UNUTRASNJE STABILNOSTI / HOMEOSTAZIS

# data[].attributes.body
Sekreti su aktivne materije koje ispoljavaju svoju ulogu kada se nadju u spoljasnjoj sredini ili vancelijskoj tecnoj sredini .Proces njihovog izlucivanja naziva se sekrecija
Svrha izlucivanja  je oslobadjanje organizma od nepotrebnih i stetnih materija a  svrha sekrecije jeste kontrola rastenja i razvica ( HORMONI),
privlacenje jedinki suprotnog pola radi parenja (FEROMONI),
varenja hrane van celije (ENZIMI)....

Svrha

# data[].attributes.body
Organizam je otvoren zivi sistem koji neprekidno razmenjuje materiju i energiju  sa spoljasnjom sredinom.Kao i svaki drugi sistem organizam za svoje potrebe  ne moze da iskoristi svu materiju i energiju koju unese iz spoljasnje sredine.Procesima metabolizma,organizam deo energije oslobodi u vidu toplotne energije a deo materije se transformise u proizvode  koji mogu biti nekorisni  ili otrovni  ako se nagomilavaju u celijama ti proizvodi metabolizma se nazivaju otpadne materije. Organizam skuplja otpadne materije i izbacuje ih u spoljasnju sredinu a taj proces se naziva IZLUCIVANJE.
Osim sto se oslobadja otpadnih materija,organizam izlucivanjem odrzava stabilnost ,svoje unutrasnje sredine /HOMEOSTAZA.Ovaj proces  jee znacajan za osmoregulaciju , kojom se regulise kolicina vode i elektrolita u organizmu

# data[].attributes.attachment_link.title
zdravi smo koliko su nam krvni sudovi jaki