# data[].attributes.body
Zeusi kuju Olümpias oli üks seitsmest maailmaimest. Kuju valmistati umbes 432–430 eKr Vana-Kreekas Olümpias. Selle autor oli kuulus kujur Pheidias. Kuju asus Zeusi templis.
Kuju oli 12–13 meetrit kõrge ja kujutas oma aujärel istuvat Zeusi, see oli nii suur, et täitis kogu tema jaoks ehitatud templi. Kuju oli valmistatud kullast, elevandiluust ja eebenipuust ning oli kaunistatud vääriskividega. Kuju troon oli valmistatud seedripuust.
Valisin selle kuna see tundus huvitav. Tahaksin rohkem teada saada sellest kujust.

# data[].attributes.headline
Püramiid (kreekakeelsest sõnast πυραμίς) on ehitis, mille välisküljed on kolmnurksed ja kohtuvad tipus ühes punktis. Püramiidi alus võib olla kolmnurkne, nelinurkne või mis tahes hulknurga kujuline. Seega peab püramiidil olema vähemalt kolm kolmnurkset pinda (alusega kokku neli külge). Kõige levinum variant on nelinurkne püramiid ehk nelinurkse põhja ja nelja kolmnurkse küljega püramiid.Püramiid on konstrueeritud nii, et raskem osa on maapinnale lähemal ja mida rohkem tipu poole, seda vähem on materjali kasutatud. Püramiidi kaalu selline jaotamine võimaldas vanadel tsivilisatsioonidel rajada stabiilseid monumentaalseid ehitisi. On tõestatud, et vanaaegsed püramiidid Egiptusest Kesk-Ameerikani on ehitatud kuivast kivimist, mis eeldab vähimat inimtööd.

# data[].attributes.subject
Püramiid (kreekakeelsest sõnast πυραμίς) on ehitis, mille välisküljed on kolmnurksed ja kohtuvad tipus ühes punktis. Püramiidi alus võib olla kolmnurkne, nelinurkne või mis tahes hulknurga kujuline. Seega peab püramiidil olema vähemalt kolm kolmnurkset pinda (alusega kokku neli külge). Kõige levinum variant on nelinurkne püramiid ehk nelinurkse põhja ja nelja kolmnurkse küljega püramiid.Püramiid on konstrueeritud nii, et raskem osa on maapinnale lähemal ja mida rohkem tipu poole, seda vähem on materjali kasutatud. Püramiidi kaalu selline jaotamine võimaldas vanadel tsivilisatsioonidel rajada stabiilseid monumentaalseid ehitisi. On tõestatud, et vanaaegsed püramiidid Egiptusest Kesk-Ameerikani on ehitatud kuivast kivimist, mis eeldab vähimat inimtööd.

# data[].attributes.body
Ma valisin selle kuna see tundus kõige huvitam.

# data[].attributes.body
Aleksandria tuletorn ehk Pharose tuletorn (vanakreeka keeles ὁ Φάρος τῆς Ἀλεξανδρείας) oli maailma vanim teadaolev tuletorn, üks antiikaja seitsmest maailmaimest. See asus Ptolemaiose Egiptuses Aleksandria sadamas Pharose saarel ning valmis aastal 279 eKr. Mitme sajandi vältel oli see üks kõrgemaid ehitisi kogu maailmas. Selle tipus asus 7 meetri kõrgune merejumal Poseidoni pronkskuju.

Kolm 956. ja 1323. aasta vahel toimunud maavärinat muutsid torni rusuhunnikuks. Eluea pikkuselt oli Aleksandria tuletorn antiiksete maailmaimede seas kolmas (Halikarnassose mausoleumi ja tänaseni säilinud Giza püramiidide järel). 1480. aastal kasutati viimaseid tornist säilinud kive Qaitbay kindluse rajamisel samasse paika. 1994. aastal avastasid Prantsuse arheoloogid mõned tuletorni jäänused Aleksandria Idalahe põhjas.

# data[].attributes.body
Lihavõttesaar-  valisin selle sellepärast, et see tundus minu jaoks küige huvitavamhttps://images.app.goo.gl/TgpwqaALFghgi8Nw9 LIHAVÕTTESAAR (11.-16 saj.).

Saar asub Vaikses ookeanis 3220 km.Gala´pagose saartest edelas ja 4200 km. Tšiili linnast Valparaisost läänes.Tšiili annekteeriski Lihavõttesaare 1880.aastal.

Saar on peaaegu kolmnurkne vulkaaniline saar küljepikkustega 16, 18, 21 km.

1772. aasta lihavõttepühal saarele lähenevad esimesed eurooplased nägid, et seal seisis hulgaliselt ainitise pilguga ookeanile vaatavaid suuri kivikujusid (arvatakse, et et need kujud võidi karjäärist kohale vedada puust kelkudel ja seejärel püsti upitada köite ja pikkade puust kangidega). Pärismaalased olid külalislahked ja süütasid kaldale lõkked, kutsudes nii saabujaid saarele randuma. Eurooplased maabusidki ja kapten Roggeveenijuhitud hollandlastest meeskond eristas pärismaalaste hulgas kolm erneva välimusega inimtüüpi: tumedanahalised, punaka nahavärviga ja kolmandad hämmastavalt valge naha ja punaste juustega. Osal saarlastest olid iseäralikult välja venitatud kõrvanibud, kuhu sisse oli asetatud suured kettad. Venitatud kõrvadega saareelanikud paistsid osutavat erilist austust hiiglaslikele kivikujudele. Saareelanikud olid väga sõbralikud. Väga vähe oli näha naisi ja suur osa elanikkonnast hoidis end varju, arvatavasti peites end maa-alustes koobastes.

1770.aastal tegi Peruust organiseeritud hispaanlaste ekspeditsioon samasuguseid tähelepanekuid. Inimesed olid sõbralikud ja maa ilusti üles haritud. Kui kapten Cook vaid neli aastat hiljem saarele saabus, oli pilt kardinaalselt muutunud. Põllud olid maha jäetud ja rohtu kasvanud, inimesed olid tuimad ja osavõtmatud ning demoraliseeritud. Kui varem ei olnud keegi saarel sõjakaid inimesi ja relvi näinud, siis nüüd kandsid saareelanikud puust nuiasid ja odasid. Paljud kivikujud olid ümber lükatud ja keegi ei paistnud enam neid kummardavat. 19.sajandil muutus saar orjakauplejate jahimaaks ja 1862.aastal Peruust korraldatud massiline orjajaht oli eriti hävitavate tagajärgedega.

Olles peaaegu hävitanud Lihavõttesaare elanikkonna, hakkasid eurooplased uurima seda omapärast rahvast ja selle kultuuri. Ristiusu misjonärid alustasid allesjäänud, jumal Make-Makesse uskuva rahvastiku pööramist ristiusku. Ristiusu levitamise käigus leidsid saareelanike kodudes miniatuurseid pühakujusid. Ilmselt ei olnud selliste pühakujude austamine seotud uhkete tseremooniatega. Samuti ilmusid välja hieroglüüfitaoliste märkidega kaetud puust tahvlid. See avastus oli tõendiks, et siinses ühiskonnas oli juba eksisteerinud kirjaoskus. Osa tahvleid hävitati paganausu kultusobjektidena. Vähesed tahvlid on siiski säilinud ja neid nimetatakse rongo-rongo tahvliteks. Kirjutamist alustati neil vasakult paremale ja siis liiguti järgmises reas paremalt vasakule. Kaasaegsed saareelanikud neid tahvleid enam lugeda ei oska.

Lihavõttesaare kõige hämmastavamaks vaatamisväärsuseks on umbes 600 säilinud suurt ja majesteetlikku kivisulptuuri, mida saareelanikud kutsuvad moai´deks. Need kivikujud on tavaliselt 3, 7-4, 6 meetrit kõrged ja kaaluvad umbes 20 tonni. Mõned kujud on ka suuremad,  ulatudes ligi 10 meetrini ja kaaludes üle 90 tonni. Neil on üleloomulikult suured kõrvadega pead. Osal kujudest on pea peal punasest kivist “kübarad. ”Karjäärist on leitud veel pooleliolevaid kujusid. Kohalike legendide järgi olevat need kujud ise kõndinud. Uurimused on näidanud, et nende kujude raskuskese asub küllalt madalal, nii et 15st inimesest moodustatud meeskonnaga suudetakse kuju köite abil edasi liigutada lausa uskumatu kiirusega. Ühelgi staatual ei ole jalgu. Huvitav on seegi fakt, et saareelanike keeles on verb,  mis tähendab “ringi liikuma ilma jalgade kasutamata.”

Legendide järgi saabusid esimesed elanikud saarele inkakeelsest Ladina-Ameerikast.    (Maailma imed 1998: 228-229 ) -Keithi Koser

# data[].attributes.body
Ma valisin selle kuna see oli minu arvates huvitav.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuju oli 12-13 meetrit kõrge ja kujutas oma aujärel istuvat Zeusi, see oli nii suur, et täitis kogu tema jaoks ehitatud templi. Strabon kirjutas: "kui Zeus tõuseks püsti, tõstaks ta templi katuse pealt". Kuju oli valmistatud kullast, elevandiluust ja eebenipuust ning oli kaunistatud vääriskividega. Kuju troon oli valmistatud seedripuust.

# data[].attributes.body
Ma valisin selle kuna see on minu arvates kõige huvitam

Praegu loetakse vanaaja esimeseks maailmaimeks kolme Giza püramiidi Kairo lähedal: Cheopsi, Chepreni ja Mykerinose püramiide. Üldse on Egiptuses püramiide umbes 70, võib-olla ka 80. Püramiidid kõrguvad sajakilomeetrise ketina Niiluse orgu kõrbest eraldaval kaljusel platool Kairost kuni Faijumi oaasini.(Kinggi 1996:9) Püramiidide ehitamine sai alguse soovist kaitsta vaaraode mumifitseeritud kehasid ja väärtuslikke hauapanuseid hävimise ja rüüstamise eest. Seega võib püramiide lugeda iidseteks hauakambriteks.(Kinggi 1996:15)

Kolme püramiidi juurde kuuluvad veel templid, väikesed püramiidid, kuhu on arvatavasti maetud vaaraode naised ja preestrite ning ametnike surnukehad. Seda surnud linna valvab sfinks, kelle tähelepanelik pilk ulatub kaugele üle kõrbeliiva. Mõistatuslikkuse ja salapära sümboliks kujunenud sfinksi lasi ehitada vaarao Chepren (arvatakse, et vaarao pea on vaarao portree). Sfinks on tegelikult inimese pea ja lõvi kehaga 20 meetri kõrgune ja 73 meetri pikkune suur skulptuur. Kuju näoosa maksimaalne laius on 4,2 sentimeetrit. Sfinks raiuti välja kivirahnust, mis oli jäänud poolele teele, kui kivimurrust püramiidi juurde kive veeti. Arvatavasti oli sfinks tema taga asuva nekropoli valvuriks, kuid selles ei saa ka päris kindel olla. Sfinksil on peas vaarao peakate ja laubal asuv kobra on valitseja sümbol, kuid osa ninast on hävinud ja habe on täielikult kadunud. Arvatakse, et sfinksi habe oli algselt üle krohvitud ja punase värviga kaetud. Sfinksi ette on rajatud steel, neljakandiline graniitsammas. Sellele on kirja pandud gasellijahil sfinksi varju puhkama istunud, 15.sajandil e. Kr. elanud vaarao Thutmosis neljanda huvitavaid tähelepanekuid. Sfinksi juurde on steele püstitanud paljud vaaraod ja ilmselt käidi siin ka palverännakul.( Maailma imed 1998:126-127) Sfinksi näoosa on rikutud, kuna mamelukid kasutasid sfinksi pead suurtükiharjutustel märklauana. Egiptuse arusaamade järgi oli sfinks valitseja või jumala kuju, mille jõudu sümboliseeris lõvikeha. Teda nimetati šesep-anh, see tähendab (valitseja) “elav-kuju.” Alles hiljem panid kreeklased talle nimeks sfinks. Araablased nimetavad seda hiiglakuju “õuduse isaks.” Heledas kuupaistes tekkiv varjude mäng muudab ta küllaltki hirmuäratavaks. Maailmas pole sfinksist suuremat kuju. Sfinks on maailma suurim skulptuur ja ka maailma suurim raidkuju.( Kinggi 1996:32)

Peale saja-aastast uurimist tegid egüptoloogid kindlaks kuju tõelise nime-Horemahet, ehk “Hor horisondil”. Hor tähendas jumalaks saanud valitsejat ja horisont kohta, kus see valitseja pärast surma päikesejumalaga ühineb. Täielikult tähendas nimi seega “Hafra elav kuju”. Niisiis kujutas sfinks Hafrat (Chepreni) – jumalat ja lõvi oma püramiidi valvamas.( Kinggi 1996:32)

CHEOPSI püramiid ehk vaarao Hufu püramiid (elas 27 saj. e. Kr.) on 137 meetrit kõrge. Ta koosneb enam kui 2,25 miljonist lubjakiviplokist, mida murti lähedal asuvast karjäärist. Iga kiviplokk kaalub keskmiselt 2,5 tonni. Suurimad kiviplokid kaaluvad umbes 15,25 tonni ja vaarao hauakambri graniidist laeplaadid kaaluvad igaüks umbes 50,75 tonni.

Püramiidi küljepikkus on ca. 230 meetrit ja kõrgus 137,3 meetrit, esialgu oli see 146,6 meetrit. Nüüdseks on püramiidi tipp maha varisenud ja selle asemel on nüüd kümne ruutmeetri suurune vaateplats. Püramiid katab 5,4 hektari suuruse pinna.

Püramiid on ehitatud lausa üleloomuliku ja fantastilise täpsusega.Ta seisab peaaegu ideaalselt tasaseks tehtud platsil. Püramiidi alus on lähedane ideaalsele ruudule ja seepärast on ka nurgad peaaegu täisnurgad. Püramiid on seatud vastavusse põhiilmakaartega nii, et üks külg oleks põhja, teine lõunasse, kolmas itta ja neljas läände.

Puudub kindel teadmine püramiidi ehitamise kindlast eesmärgist.Üldlevinud teooria järgi väidetakse, et see oli vaarao hauakamber. See võibki nii olla, kuid on tähelepanuväärne, et ei siit ega ka teistest püramiididest pole kunagi ühtegi surnukeha leitud. 9. sajandil sisenes Cheopsi püramiidi esimene teadaolev uurimissalk. Suurte raskustega jõuti siis välj vaarao hauakambrisse ja leiti eest tühi kivisarkofaag. Varasematest sissetungidest ei leitud ühtegi jälge.

Püramiidi sissepääs asub ehitise põhjaküljel. Vaarao hauakambrini, mis asub 43 meetrit allpool maapinda, viivad madalad ja kitsad käigud. Püramiidis on veel kaks tühja kambrit. 1954 aastal leiti püramiidi juurest pikast süvendist peaaegu 44 meetri pikkune seedripuust paat, mida võib ka vaadata sealsamas asuvas “Päikesepaadi-muuseumis.”( Maailma imed 1999:126-127)

Cheopsi püramiidi ehitati ligi 2,3 miljonist, rohkem kui kuupmeetrise mahuga kiviplokist. Vastavalt ehituse kolmele staadiumile sisaldab püramiid kolme hauakambrit, kuna vaarao tahtis, et üks oleks teda alati ootamas. Esimene hauakamber raiuti kaljusse ca. 30 meetrit allpool maapinda ja mitte täiesti püramiidi aluse keskpunktis. Selle põrandapind on 8x14 meetrit ja kõrgus 3,5 meetrit. See on lõpetamata nagu teinegi, mis asub umbes 30 meetrit allpool maapinda ja täpselt tipu all. Kambri mõõdud on 5,7 x 5,2 meetrit ja selle võlvlagi kõrgemas kohas 6,7 meetrit, vahepeal nimetati seda “kuninganna kambriks.” Kolmas hauakamber on lõpetatud ja sellest leiti hiigelsuur sarkofaag. Suurest punakashallist graniidipangast sarkofaag on laiem, kui sissepääs hauakambrisse. Hauakamber asub 42,3 meetri kõrgusel maapinnast ja püramiidi teljest veidi lõunapool. Kamber on vooderdatud laitmatult lihvitud ja hoolikalt ühendatud graniitplokkidega. Igal kambril on eesruum ja need kõik on ühendatud koridoride ja šahtidega.

Suhteliselt väikese hauakambri kohal lasus ligi kaks kolmandikku Cheopsi püramiidi raskusest. Et kammer raskuse all ei puruneks, tuli see ühtlaselt jaotada. Lahendusena ehitati hauakambri lae peale viis üksteise kohal asuvat “montaažikambrit” kogukõrgusega seitseteist meetrit. Neid leiame ka teistes püramiidides.

Püramiidis on keeruline koridoride süsteem, mis kujutab endast ehtsat labürinti. Sellised koridorid olid kõigis püramiidides ja neid ehitati osalt tehnilisl otstarbel, osalt pääsuks hauakambrisse, aga samuti ka ohutuse mõttes, et varas või hauakambri juhuslik rüvetaja eksiks või hukkuks. Paljud koridorid lõpevad umbteedega, paljud ristuvad üksteisega. Mõned koridorid on nii madalad, et neist pääseb läbi vaid roomates, teised on küllaltki kõrged, neis on raske hingata, sest aastatuhandete jooksul püramiidi suurendanud päike on selle sisetemperatuuri tõstnud üle 30 kraadi. On järsu kallakuga koridore, mis lõpevad äkki nagu põhjatu kuristikuga. ( Kinggi 1996:29-30)

Püramiididest kõige paremini ehitatud on vaarao Chepreni püstitatu (Cheopsi esimene poeg).  Selle tipp on alles ilmselt seetõttu, et tipp on 20-30 meetri ulatuses kaetud graniitplaatidega. Cheopsi püramiidi katteks kasutati ainult lubjakiviplaate, mis on nüüdseks hävinud. Kuna Chepreni püramiid on ehitatud kõrgemale kohale, siis seetõttu paistab ka suuremana. Tema tipp on praegu Giza kõige kõrgem tipp. Püramiidi ehitamine nõudis tohutu suurt tööliste armeed. Herodotose andmetel 100 000 inimest. Seda peetakse liialdatuks, kuid väljakaevamistel Gizas leiti tööliste asulaid, kus oleks võinud elada 10 000 inimest.

Chepreni püramiidi siseehitus on suhteliselt lihtne: viieteistkümne meetri kõrgusel püramiidi jalamist algab käik, mis suundub allapoole kuni maapinnani ja sealt edasi peaaegu püramiidi aluse keskel oleva hauakambrini. Teine, maapinnalt algav käik, viib esialgu kümne meetri sügavusse, kust lühike kõrvalharu siseneb ühte väljaehitamata kambrisse. Käik ise tõuseb maapinnani, kus ühineb esimese käiguga. Hauakambri kõrgus on 6,8 meetrit ning külgede pikkused 14,2 ja 5 meetrit. 1818 aastal leidis itaallane Belzoni sealt purunenud kaanega tühja kivisarkofaagi. Rohkem kambreid ega käike püramiidis ei leidu. Püramiid ise on aga maailma kompaktseim ehitis.( Kinggi 1996:26-30)

Kolmandaks Giza püramiidiks on vaarao Mykerinose püramiid (Cheopsi teine poeg). See on juba tunduvalt väiksem. Esialgiu oli ta 66,5 meetrit kõrge, praegu ca. 4 meetrit madalam. Ligikaudu 20 meetri kõrguseni oli püramiid kaetud assuani punasest graniidist plaatidega, ülaltpoolt aga turi valgest lubjakivist plaatidega. Püramiidi mainib juba “araabia Herodotos”, kes suri 956. aastal. Ta nimetab püramiidi “värviliseks” (ilmselt eri värvi katteplaatide tõttu) ning jutustab, et selles “puhkasid mustast graniidist sarkofaagides surnud jumalasulaste kehad ja igaühe kõrval lamas raamat, kuhu olid kantud tema ametisaladused ja tema teod aasta jooksul.” Mykerinose poeg jätkas püramiidi ehitust. Ta lõpetas isa püramiidi katmise lubjakiviplaatidega.( Kinggi 1996:32-34)

# data[].attributes.body
Zeusi kuju Olümpias oli üks seitsmest maailmaimest. Kuju valmistati umbes 432–430 eKr Vana-Kreekas Olümpias. Selle autor oli kuulus kujur Pheidias. Kuju asus Zeusi templis.

# data[].attributes.body
Valisin selle kuna

Cheopsi püramiid tundus kõige huvitavam võrreldes teiste maailmaimedega

Cheopsi püramiid (ka Giza suur püramiid ja Hufu püramiid) on Egiptuse püramiid, mis on nime saanud Vana-Egiptuse kuninga Cheopsi (Hufu) järgi.

Cheops laskis selle ehitada aastatel 2551–2471 eKr. Cheopsi püramiid asub Egiptuses, Giza platool ja on suurim Egiptuse püramiididest ja maailma kõrgeim püramiid.

Ta loeti vanaaja seitsme maailmaime hulka ja on nendest ainuke, mis on tänapäevani säilinud. Ligi neli ja pool tuhat aastat oli ta maailma kõrgeim ehitis – kuni 1300. aasta paiku valmis Inglismaal Lincolni katedraal.

Tehnilised andmed[muuda | muuda lähteteksti]

Ehitisealune pindala 5,4 hektarit

kõrgus ehitamisel 146,6 meetrit

kõrgus praegu 137,3 meetrit

küljepikkus ehitamisel 232,4 meetrit

küljepikkus praegu 230,37 meetrit

maht ehitamisel 2 521 000 kuupmeetrit

maht praegu umbes 2 351 000 kuupmeetrit

kiviplokkide arv ligi 2,25 miljonit

keskmine kiviploki kaal umbes 2,5 tonni (esineb ka 15 ja isegi 70 tonni raskusi plokke)

umbkaudne kaal 6,5–7 miljonit tonni

astmeid 203

üks aste 1m,39cm

küljepikkused erinevad ligi 20 sentimeetrit

# data[].attributes.body
Semiramise rippaiad ehk Babüloni rippaiad koos babüloni linnamüüriga on üks vanaaja Seitsmest maailmaimest. Nii aiad kui müür arvatakse olevat ehitatud kuningas Nebukadnrtsar II käsul umbes 600 ekr.

Ma valisin selle kuna see tundus huvitav.

# data[].attributes.body
Pharose tuletorn oli maalima vanim tuletorn

# data[].attributes.body
Semiramise rippaiad ehk Babüloni linnamüüriga on üks vanaaja Seitsmest maailmaimest. Nii aiad kui müür arvatakse olevat ehitatud  umbes 600 eKr.

Valisin selle, kuna see tundus huvitav.

# data[].attributes.body
See on Egiptuse ime ja ma valisin selle kuna mu sõbrad on käinud seal ja olen sellest ka palju rohkem kuulnud.

# data[].attributes.body
Pharose tuletorn.
oli maailma vanim teadaolev tuletorn, üks antiikaja seitsmest maailmaimest. Jesper

# data[].attributes.body
See on Giza püramiidid. Ma valisin selle sest see tundus huvitav asi.

# data[].attributes.headline
Mausoleumi laskis Halikarnassosesse ehitada Kaaria valitsejanna Artemisia II oma 353 eKr surnud abikaasa Mausolose mälestuseks. Mausoleum valmis kiiresti, aastail 353-350 eKr. On oletatud, et niisuguse hoone ehitamiseks on 3 aastat liiga vähe, mistõttu tema ehitus võis alata juba Mausolose eluajal või lõppeda mõnevõrra hiljem. Ma valisin selle selepäraste et see tundus mulle kõikist kõige huvitavam. Sander

# data[].attributes.subject
Mausoleumi laskis Halikarnassosesse ehitada Kaaria valitsejanna Artemisia II oma 353 eKr surnud abikaasa Mausolose mälestuseks. Mausoleum valmis kiiresti, aastail 353-350 eKr. On oletatud, et niisuguse hoone ehitamiseks on 3 aastat liiga vähe, mistõttu tema ehitus võis alata juba Mausolose eluajal või lõppeda mõnevõrra hiljem. Ma valisin selle selepäraste et see tundus mulle kõikist kõige huvitavam. Sander

# data[].attributes.body
Semiramise rippaiad on ehitatud umbes 600 eKr. Ma valisin selle sest see tundus huvitav ning see on midagi millest ma tahaksin referaati teha.

# data[].attributes.body
ma valisin selle kuna ma armastan kreeka mütoloogiat

# data[].attributes.body
See on Stonehenge. Ma valisin selle, sest see tundus huvitav ja see on väga müstiline. Need kivid on väga suured, niiet see ongi ime, kuidas nad nii moodi sattusid.
-Kertu

# data[].attributes.body
Ma valisin selle, sest ma olen sellest kuulnud. Selle kohta oli palju teksti. See tundus mulle kõige huvitavam
Johanna

# data[].attributes.body
Valmistati umbes 432-430 eKr Vana-Kreekas Olümpias. Kuju autor oli Pheidias. See on ainus maailmaime mille autoriks on 1 inimene. Kuju asus Zeusi Templis. Kuju oli 12-13 meetrit kõrge, see kujutas aujärel istuvat Zeusi. Strabon kirjutas: "kui Zeus tõuseks püsti, tõstaks ta templi katuse pealt". Kuju on kirjeldanud ka Pausanias. Valmistatud kullast, elevandiluust ja eebenipuust, kaunistatud vääriskividega, troon oli seedripuust. Umbes 360 pKr viidi kuju Konstantinoopolisse. Seal hävis see 475 tulekahjus

Valisin selle, sest mind huvitab Kreeka Mütoloogia.

# data[].attributes.body
Rhodose koloss on püstitatud vanakreeka jumala Heliose auks. Arvatakse, et see oli üle 37 meetri kõrge. Muidugi on kõik vaid spekulatsioon, kuna kuju jäänuseid ei ole leitud ja kogu informatsioon põhineb kirjutistel.

Valisin selle ime kuna see näeb väga lahe välja ja selle kohta oleks huvitav uuriistööd teha

# data[].attributes.attachment_link.description
Latest news, business, sport, comment, lifestyle and culture from the Daily Telegraph and Sunday Telegraph newspapers and video from Telegraph TV.

# data[].attributes.body
See on Pharose tuletorn.
Ma valisin selle sest selle kohta oli palju kirjas nii, et ma saan referaati teha see tundus äge ja huvitav.
-Uku

# data[].attributes.body
Halikarnassose mausoleum
Ma valisin selle sest se tundus suur ja huvitav ehitis ja tahaksin sellest rohkem teada saada
Mausoleum valmis kiiresti, aastail 353-350 eKr. On oletatud, et niisuguse hoone ehitamiseks on 3 aastat liiga vähe, mistõttu tema ehitus võis alata juba Mausolose eluajal või lõppeda mõnevõrra hiljem. kerdo

# data[].attributes.body
Ma valisin selle, sest mind on alati huvitanud Vana-Kreeka kultuur.

# data[].attributes.body
Ma valisin selle templi selle pärast, et see nägi ajalooline ja ilus välja
Karoli

# data[].attributes.body
Ma valisin selle, sest Zeus on jumal
ja Zeus on lahe
-Silver

# data[].attributes.body
Valisin selle, sest see tundus huvitav ja ma olen sellest varem vähemalt natukene kuulnud.
Artemise tempel asus vana linna Ephesose kõrval.
Seda templit ehitati kokku 120 aastat ja sellel on üle 120. samba.

-Kaarel Erik Tirmaste 6.B
02/03/2021

# data[].attributes.body
Henri Reinhold

Valisin selle kuna mulle on olnud soov sinna minna

# data[].attributes.body
Kartaago oli kunagi maailma suurim ja võimsam linn. (Kartaagoks nimetatakse Dido linna, mis tähendas “uus linn”.)

Ma valisin selle kuna see tundus huvitav ja seda nime olen ma kunagi kuulnud aga ma ei mäleta kus.

# data[].attributes.body
Kartaago
Ma valisin sellepärast, et ma olen seda nime kuulnud ühes Paskini naljas kus rääkis Kartaago langemisest.

# data[].attributes.body
Mina valisin selle selle pärast, et ma olen selle kohta varem kuulnud.
Jasper

# data[].attributes.body
Ma valisin just selle, kuna see tundus mulle kõige huvitavaim teistest maailma imedest.

# data[].attributes.body
Rando Sarapson
Ma valisin selle sellepärast, et see nägi lahe välja ja see on püramiid

# data[].attributes.body
Mattias
Terrakota sõdalased
Ma valisin selle maailmaime sellepärast, et tundus äge ja ma tahaks teada kes otsustas ühel päval ehitada 6000 terrakota sõdalast