# data[].attributes.body
Hur vet jag om ett ämne består av en sorts molekyl (som vatten) eller av flera olika sorters molekyler (som luft)?

Svar: Det du undrar är skillnaden mellan en kemisk förening och en blandning, och det kan vara svårt att se med blotta ögat, omöjligt om blandningen är homogen som exempelvis luft. Om man ser den kemiska beteckningen och den består av flera grundämnen som sitter ihop är det en kemisk förening, om det är flera ämnen som inte sitter ihop är det en blandning. Man skulle kunna undersöka det experimentellt. En kemisk förening har specifika egenskaper för just den föreningen, så som kok- och smältpunkt. Om det är en blandning kommer de olika ämnena att byta aggregationsform vid olika temperaturer.

# data[].attributes.headline
Varför är Na större än den positivt laddade Na jonen? 

# data[].attributes.subject
Varför är Na större än den positivt laddade Na jonen? 

# data[].attributes.body
Svar: Då en natriumjon bildas av en natriumatom avges en elektron. Eftersom det är den enda elektronen i M-skalet innebär det att hela M-skalet "försvinner", och då blir partikeln mindre.

# data[].attributes.body
Anledningen till att negativa joner är större än dess motsvarande atomer - är det för att de har fler elektroner som därför fyller ut skalen mer eller fyller ut fler skal, eller är det för att överskottet av elektroner gör att protonernas dragningskraft mot atomkärnan minskar? Eller en balans mellan båda faktorerna?

Svar: Dragningskraften från kärnan fördelas på fler elektroner, och då drar den inte lika mycket i varje elektron, och radien på jonen blir något större än atomens. Men skillnaden är inte alls lika stor som om man jämför en positiv jon med dess atom, då ett helt elektronskal "försvinner" då en atom bildar en positiv jon.

# data[].attributes.headline
vad var en fällning och vad hade den för egenskaper?

# data[].attributes.subject
vad var en fällning och vad hade den för egenskaper?

# data[].attributes.body
Svar: En fällning är ett svårlösligt salt som bildas i en lösning. Eftersom det är svårlösligt och inte löser upp sig så syns det, och det är det som kallas för en fällning. Det finns flera olika exempel på salter som ör svårlösliga och bildar fällningar, ex. AgCl (s) och BaSO4 (s). Den egenskap de har gemensamt är att de alltså är svårlösliga.

# data[].attributes.body
Vad hette den "pinnen"/utrustningen som vi använde på labben när vi undersökte hur temperaturen sjunker?
Svar: Temperatursensor, som ni kopplade in till Lab Quest.

# data[].attributes.body
När vatten (ett exempel) övergår till gasform, bryts bara de intermolekylära bindningarna då eller bryts både de intra- och intermolekylära? Alltså frigörs väteatomerna och syreatomerna från H2O - molekylen och åker runt fritt eller är de fortfarande kovalent bundna till varandra?

Svar: Det är bara de intermolekylära bindningarna som bryts vid fasövergångar hos molekylföreningar, i vattnets fall är det vätebindningar. Tänk på vad som bildas då flytande vatten övergår till gasform; vattenånga. Vattenånga är ju fortfarande H2O. För att bryta de kovalenta bindningarna (de intramolekylära) och bilda vätgas och syrgas behövs väldigt mycket energi, alltså väldigt höga temperaturer, och då bildas ju knallgas... PANG!

Om man skulle smälta ett salt skulle jonbindningarna brytas, och vid smältning av en metall är det metallbindningarna som bryts.

# data[].attributes.headline
Hur vet man om en molekyl är vinklad eller osymmetrisk (pyramid, tetread)?

# data[].attributes.subject
Hur vet man om en molekyl är vinklad eller osymmetrisk (pyramid, tetread)?

# data[].attributes.body
Svar: För att avgöra detta måste man titta på hur många och vilka atomer molekylen består utav. Är det bara två atomer, så är ju molekylen givetvis linjär. Är det tre atomer så kan den vara linjär, som koldioxid, eller vinklad, som vatten. Skillnaden mellan koldioxid och vatten är att syret i vattenmolekylen binder till två andra atomer, men har samtidigt två obundna elektronpar. Alla 4 elektronpar som finns runt syreatomen repellerar varandra, och därmed blir molekylen vinklad. Hos koldioxid finns det inga parade elektronpar, och därmed är det bara de två (dubbel-)bindningarna som repellerar varandra. Därför blir den molekylen rak. För molekyler som har tre eller fyra atomer gäller samma princip, bindningarna repellerar varandra. Om molekylen tar en pyramidform finns det ett oparat elektronpar som är med och repellerar precis som elektronerna i bindningarna, om den tar en tetraederform finns det fyra bindningar som repellerar varandra. En pyramidform och en tetraederform är egentligen samma form, det är "bara" det att det ena elektronparet i pyramid-molekylen inte binder till någon atom.

# data[].attributes.body
Är det viktigt att ta med exakta siffror på de temperaturer som de olika ämnena hade innan och efter avdunstning? Jag ser inte det i min bild

Svar: Nej, det är inte det viktiga. Det viktiga är att förklara skillnaden mellan de olika kurvorna.

# data[].attributes.headline
ska man skriva egen frågeställning på kemi labben? ser att du har ett dokument där de står syfte och utröstning mm. kan man ändå skriva de sjäv eller måste man ta de som du skrivit exakt

# data[].attributes.subject
ska man skriva egen frågeställning på kemi labben? ser att du har ett dokument där de står syfte och utröstning mm. kan man ändå skriva de sjäv eller måste man ta de som du skrivit exakt

# data[].attributes.body
Svar: I denna laboration kan man ha med en frågeställning, d.v.s. vilket av ämnena som avdunstar snabbast?
Syftet är samma som i laborationshandledningen, och oftast utrustning också. Om man använder sig av något annat än det som står i handledningen så får man skriva det förstås.

# data[].attributes.body
vad påverkar en vätebindnings styrka, kan man jämföra molmassa så att ju högre molmassa desto svagare vätebindning?

Svar: Detta är en lite lurig fråga... Det som påverkar mest är hur stark dipolen är. Om du jämför vatten och etanol så är ju hela vattenmolekylen en dipol och delaktig i vätebindningen, medan hos etanol är det bara OH-gruppen i änden. Vad gäller molmassan och storleken på molekylen så är det van der Waalsbindningarna som blir starkare ju längre molekylen är, och då handlar det oftast (om inte alltid) om kolkedjor med väte runt sig. Vätebindningen spelar mindre roll ju längre kolkedjan är i en alkohol, om det var det du syftade på?

# data[].attributes.body
I grupp 14 har ju alla ämnen 4 valenselektroner, hur blir det när dessa bildar jonbindningar - tar dem upp 4 elektroner eller släpper dem 4 elektroner? Eller är det olika för varje ämne i grupp 14 och avgörs av andra faktorer?

Svar: De bildar i regel inte jonföreningar, utan molekyler. Se kol som ett typisk exempel. Atomen får ädelgasstruktur genom att binda 4 kovalenta bindningar till andra atomer. En dubbelbindning räknas som två bindningar.

# data[].attributes.headline
Kan ädelgaserna ha exciterade elektroner? tänker eftersom dom har fullt i alla skal?

# data[].attributes.subject
Kan ädelgaserna ha exciterade elektroner? tänker eftersom dom har fullt i alla skal?

# data[].attributes.body
Svar: Ja. Det händer t. ex i plasmaskärmar, som innehåller xenongas som exciteras.

# data[].attributes.headline
behöver man ta med jon-dipol bindningar när man skriver labbrabborten?

# data[].attributes.subject
behöver man ta med jon-dipol bindningar när man skriver labbrabborten?

# data[].attributes.body
Svar: Nej, eftersom det inte är en bindning som vi undersökte i laborationen. Det är inte relevant.