# data[].attributes.body
Õpetaja e-portfolio
Koolituse materjalid
Avatar of Vartsu
Vartsu
 +  1
●
2yr

# data[].attributes.attachment_link.description
2011 - 2013 - Loodus-, ja täppisteaduste ning tehnoloogia (LTT) valdkonna gümnaasiumi valikkursuse "Majandusmatemaatika elemendid" haridustehnoloog (Tallinna Tehnikaülikooli, Tallinna Ülikooli ühise töörühma liige). Digitaalsete õppematerjalide loomine. Tugikeskkonna loomine valikkursuse õpetajatele. Kursuse veebikodu juht, koordinaator pilootkoolidega.

# data[].attributes.attachment_link.description
Täienduskoolitused õpetajale ja koolijuhile toetavad tehnoloogia kasutamist õppimises ning arendavad iga haridustaseme õpetaja digipädevusi.

# data[].attributes.body
Arengumapi näide

# data[].attributes.attachment_link.description
A document to present your skills and qualifications effectively and clearly

# data[].attributes.body
Kutseõpetaja näidismapp

# data[].attributes.body
Näide

# data[].attributes.body
Näide, kuidas oma mappi ülesse ehitada

# data[].attributes.attachment_link.description
Professionaalset arengut planeerivale ja kutset taotlevale õpetajale abiks kutsestandardi põhjal eneseanalüüsi kirjutamiseks.

# data[].attributes.body
Kutse taotlemiseks vajalik info

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Taotlusi on võimalik esitada kaks korda aastas: 5. veebruariks ja 5. oktoobriks.

Taotlus saata e-postiaadressil: kutsekoordinaator@gmail.com

Kutse taotlemine toimub kahes osas:
1. Dokumentide nõuetekohane esitamine.
2. Hindamine, mis toimub kahes etapis:
a) esitatud dokumentide põhjal,
b) vestluse käigus, mille aeg lepitakse eraldi kokku peale esimest etappi.

Hindamist viib läbi 3-liikmeline hindamiskomisjon, kutse omistamise otsuse teeb kutsekomisjon.
Õpetaja kutsete taotlemise eeltingimused:
1) töökogemus õpetajana;
2) taotletava kutse kompetentsusnõuetega seotud enesetäiendus.
Kutse taotlemise eeltingimused ja neile vastavust tõendavad dokumendid Kutse andmise kord Õpetaja, tase 6 Õpetaja, tase 6 kutsestandard Õpetaja, tase 6 hindamisstandard Õpetaja, tase 7 Õpetaja, tase 7 kutsestandard Õpetaja, tase 7 hindamisstandard Vanemõpetaja, tase 7 Vanemõpetaja, tase 7 kutsestandard Vanemõpetaja, tase 7 hindamisstandard Meisterõpetaja, tase 8 Meisterõpetaja, tase 8 kutsestandard Meisterõpetaja, tase 8 hindamisstandard Kutse taotlemiseks esitatavad dokumendid:
1) avaldus ( Kutse taotlemise avaldus)
2) koopia isikut tõendavast dokumendist (pass või ID kaart);
3) haridust tõendava(te) dokumendi(dokumentide) koopia(d);
4) CV (nt Europassi CV);
5) täiendkoolituse läbimist tõendavate dokumentide koopiad või väljavõte EHIS-est;
6) e-portfoolio;
7) maksekorraldus või muu kinnitus kutse andmisega seotud kulude tasumise kohta.

Kutseeksami tasu: https://www.kutsekoda.ee/et/kutseregister/kutseandjad/10499005/hinnad

Taotleja kannab selle summa Eesti Õpetajate Liidu arvelduskontole EE171010220256325228 (SEB), selgitusse märkida "Kutse taotlemine + taseme nimetus" Kui kutsetaotleja soovib arvet, siis ta teavitab sellest kutseandjat e-aadressil eestiopetajateliit@gmail.com ja maksab tasu pärast arve saamist.
Selgitus kutse andmisega seotud kulude arvestamise ja tasumise kohta
Vastavalt kutseseadusele kalkuleerib kutse andja kutse taotlemise ja taastõendamisega seotud tasu suuruse ja see kinnitatakse kutsenõukogu poolt. ( vt ka Kutsekoja veebilehelt)
Kalkulatsiooni koostamise alused ja kulude katmise arvestamine on kajastatud kutseseaduses.

# data[].attributes.attachment_link.description
Taotlusi on võimalik esitada kaks korda aastas: 5. veebruariks ja 5. oktoobriks. Taotlus saata e-postiaadressil: kutsekoordinaator@gmail.com Kutse taotlemine toimub kahes osas: 1. Dokumentide nõuetekohane esitamine. 2. Hindamine, mis toimub kahes etapis: a) esitatud dokumentide põhjal, b) vestluse käigus, mille aeg lepitakse eraldi kokku peale esimest etappi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mõiste refleksioon tuleneb ladina keelest, kus sõna reflectere tähendab akent, tagasipööramist, tagasipeegeldamist.

Reflekteerimisoskus on õpetaja professionaalse arengu üheks komponendiks ((Berg,2002; Karm, 2007; Kera, 1998; Krull, 2003; Poom-Valickis, 2003, 2007; Õim, 2008).

Kasvatusfilosoof John Dewey kirjutas refleksiooni olulisusest õpetamises ja õppimises juba 20. sajandi algusaastatel ning seda on nähtud olulise õpetajatöö parendamisvõimalusena (Schön, 1983; Sparks-Langer & Colto, 1991).

Refleksiooni defineeritakse kui aktiivset teadvustatud indiviidi tegevuse või tegevuse aluseks olevate väärtuste, uskumuste või arusaamade isiklikku või toetatud analüüsiprotsessi, mille tulemusel toimub indiviidi seni kasutatud lahenduste, strateegiate ja toimimise muutmine või säilitamine tuleviku arengut silmas pidades, kujunevad uued teadmised, toimub õppimine ja käitumise muutumine (Lepp, 2009).

Refleksioonist võib rääkida kui tagasivaatamisest, analüüsimaks toimunud situatsiooni; kusjuures tagasivaatamine võib toimuda nii asetleidva situatsiooni ajal kui ka peale seda. Refleksiooniprotsessi tulemus peaks kanduma üle õpetaja tegevusse - oma töös tagasivaatamine ja mõtestamine, tegevuse analüüs peaks viima uuenenud tegevuskavani edaspidise tarbeks.
Refleksiooni aspektid: Teadvustatus ja analüüs
Refleksiooniprotsessi iseloomustades tuuakse välja, et see on aktiivse mõtlemise tulemusel toimuv probleemi lahendamisele suunatud teadvustatud (või ka teadvustamata) analüüsiv mõtlemine oma mõtlemise ja käitumise üle (Reid (1993).

Refleksioon on seotud konkreetsete situatsioonide või kogemustega. Refleksiooni käigus käsitleb reflekteerija teadlikult oma kogemust või tegevuse põhimõtteid. Tulemuseks on uus käsitlus ja kvalitatiivselt erinev arusaam käsitletavast.

Kogetud situatsiooni lahtimõtestamise ja metakognitiivse analüüsi tulemusena teadvustatakse muutumisvajadust, vastavalt tehtud järeldustele muutub situatsiooni tõlgendus, kogemus hinnatakse ümber ja kujundatakse kvalitatiivselt uued teadmised, seega toimub õppimine.

Refleksioon praktilise kogemuse kirjeldamise, analüüsi ja hindamise protsess, mille eesmärgiks on õppimine kogemusest (Stein, 2000; Wetzstein & Hacker, 2004).
Sotsiaalsus ja distantseerumine
Igasugune refleksiooniprotsess on mõjutatud sotsiaalsest ümbrusest ja subjekti suhetest sotsiaalse ümbrusega. Sügava ja tulemusliku refleksiooniprotsessi käigus peab inimene suutma analüüsida probleemi sotsiaalses kontekstis ja kõrvalseisja perspektiivist (Kuusik, 2005).

Refleksiooni eesmärgiks on analüüsi käigus muuta seni kasutatud probleemseid strateegiaid ja toimimismustreid kvalitatiivselt paremini toimivateks, tuleviku arengut silmas pidades.

Eestikeelses kirjanduses ja omavahelises suhtluses kasutavad õpetajad refleksiooni väljendamiseks sageli sõna eneseanalüüs.Piir refleksiooni ja eneseanalüüsi vahel on kirjanduses ja praktikas ebaselge. Eneseanalüüs tähendab samuti enda jälgimist ja hindamist, oskust olla oma tegevustes kõrvaltvaataja rollis ning kohandada oma tegevust vastavalt analüüsile. Samas ei pruugi eneseanalüüs viia tegevuse muutuse ja õppimiseni.

Refleksioonil ja eneseanalüüsil on suur ühisosa, aga need ei ole sünonüümid. Eneseanalüüsi võib vaadelda refleksiooniprotsessi olulise algfaasina. Ajalise surve tõttu reflekteerivad õpetajad sageli juhuslikult ning kiire lahendus pakutakse välja enne, kui on probleemi olemusest täielikult aru saadud.

Selleks, et paremini mõista, kuidas reflekteerimine peaks toimuma, millistele küsimustele peaks vastuseid otsima, tutvustatakse järgnevalt kaht refleksiooniskeemi: Gibbsi refleksiooniringi ja Korthageni ALACT mudelit koos „sibula" mudeliga.

Sageli kiputakse oma tegevusele/kogemusele tagasi vaatama pealiskaudselt, kiirustades, mida ei saa pidada piisavaks. Pole oluline, milline refleksioonimudel valida, vaid on oluline, et õpetajad teadvustaksid reflekteerimise olulisust ja harjuksid reflekteerima teadlikult ja põhjalikult, läbides kõiki vajalikke etappe.
Kokkuvõte on koostatud Liina Lepp'a (2009) magistritöö põhjal, teemal „Refleksiooni olemus ja õpetajate teadlikkus refleksiooniprotsessis".
Mudelid:
Autor: Merle Taimalu

# data[].attributes.attachment_link.title
1. Refleksioon õpetaja professionaalses arengus

# data[].attributes.attachment_link.description
Mõiste refleksioon tuleneb ladina keelest, kus sõna reflectere tähendab akent, tagasipööramist, tagasipeegeldamist. Reflekteerimisoskus on õpetaja professionaalse arengu üheks komponendiks ((Berg,2002; Karm, 2007; Kera, 1998; Krull, 2003; Poom-Valickis, 2003, 2007; Õim, 2008). Kasvatusfilosoof John Dewey kirjutas refleksiooni olulisusest õpetamises ja õppimises juba 20. sajandi algusaastatel ning seda on nähtud olulise õpetajatöö parendamisvõimalusena (Schön, 1983; Sparks-Langer & Colto, 1991).