# data[].attributes.body
Vedhæftet et infobrev rundsendt på alle skoler, med info om kommunalt naturfagsnetværk

# data[].attributes.body
I Aarhus er der ikke en vedtaget STEM-strategi, men i lærernes praksis arbejdes der meget med STEM-aktiviteter.
Forvaltningen kobler internt de forskellige konkrete projekter og initiativer (se fx vedhæftede slides).

# data[].attributes.headline
Tårnby Kommune - Naturfags- og matematikhandleplan

# data[].attributes.subject
Tårnby Kommune - Naturfags- og matematikhandleplan

# data[].attributes.body
Handleplanen tager afsæt i Science kommune projektet (2008-11) frem til  en Naturvidenskabshandleplan for perioden fra 2015-18, som netop er evalueret.

Handleplanen blev udarbejdet af en Sciencegruppe bestående af forvaltningen sammen med repræsentanter for grundskolen, de lokale gymnasier og uformelle læringsmiljøer.

Visionen er I fællesskab at udvikle naturvidenskabskulturer til gavn for børns og voksnes læring.

Indsatsen er spændt ud af både en tværfaglig og monofaglig dimension og med matematik integreret som et naturvidenskabeligt fag.

Handleplanen har 4 fokusområder:

Kompetenceudvikling af læringsmedarbejdere i formelle og uformelle læringsmiljøer

Børns læring gennem nysgerrighed og undersøgelser

Læreprocesser i formelle og uformelle læringsrum

Udforskning af grænseflader og etablering af sammenhænge på tværs af fag og institutioner gn. netværk og samarbejder

Kommunens handleplan følges op af lokale handleplaner på skolerne fælles for naturfag og matematik, med fokus på læringsrum, resurser og progression og med støtte i en skabelon. Forvaltningen hjælper efter behov skolen med processen og skriftliggørelse handleplanerne.

Indsatsen på skolerne repræsenteres internt på skolerne gennem matematikvejlederne, der har plads i de enkelte skolers Udviklingsudvalg, hvor de mødes med skolelederne.

Den nye handleplan tager afsæt i en reformulering af den eksisterende og STEM tænkes ind ved at arbejde med:

S-cience og integrere naturfag og matematik for at styrke den naturvidenskabelige kultur

T-eknologi med den tværgående dimension med digitale teknologier og robotter

E-ngineering og naturfaglig arbejdsmetode

M-atematik som styrkes alene og som en del af naturfagene

# data[].attributes.body
I Høje-Taastrup bygges NærHeden Skole, og alle skoler indgår i visionen Fremtidens skole. Projektet er inspireret af High Tech High, og alle lærere er pt ved at blive uddannede i at arbejde med problembaserede, autentiske og innovative undervisningsforløb. Læs mere på linket her og se Thomas Gyalokajs tegning vedhæftet.

# data[].attributes.body
I 2016 vedtog Horsens Kommunes daværende politiske udvalg en STEAM-strategi som er gældende for 0-18 år og på tværs af fagrækken. Det er den strategi som blandt andre Stine Bruus Sørensen, Teknologididaktisk konsulent, er med til at omsætte til didaktisk virkelighed.

Rammen for STEAM-strategien er 21st century skills og nogle af de konkrete tiltag er fx Engineering i skolen-projektet, konkurrencen Bering 2019 - Horsens Bedste Idé og en stor læringsdag for alle lærere, skolepædagoger og ledere(se ressourceside i forbindelse med læringsdagen). Derudover understøtter Stine og hendes kollegaer i forvaltningen det pædagogiske personale helt ude i praksis med implementeringen af STEAM i undervisningen.

Se præsentationen og kontakt Stine eller Christian via koordinatorlisten for yderligere informationer.

# data[].attributes.body
Næstved har ikke en naturfagsstrategi, men har alligevel mange indsatser som er målrettet arbejdet med børn og unge og deres interesse og motivation for naturfagene. De andre veje som også gør det muligt at arbejde med naturfag er via arbejdet med Uddannelse og Job, åben skole og ikke mindst den øgede politiske bevågenhed ift. at højne EUD optaget.

Under overskriften STEM-tilgang ift. overgange og uddannelsesvalg fremhævede Kirsten forskellige indsatser, hvor naturfagene er en naturlig medspiller ift. den enkelte indsats

Byg en By - målrettet 8. årgang der arbejder med 'Fremtidens bæredygtige byer'. Det er et samarbejde med ungdomsuddannelserne EUD, EUX, HTX og Erhvervsakademiet. Eleverne skal bl.a. bygge et solvarmeanlæg og en bæredygtig væg. Derudover er der forløb hvor HTX elever underviser 8. kl. elever i innovative processer og på Erhvervsakademiet lærer de om formidling ift. bæredygtige valg i byggeri. Som en del af forløbet mødes klasserne i en finale og fremlægger deres løsninger. Se mere her samt invitation her

Projekt Virksomhedsudfordringer - målrettet udskolingsklasser der arbejder med cases stillet af de lokale virksomheder. Klasserne vælger en virksomhedsudfordring som de arbejder med, herunder besøger de virksomheden for at rammesætte udfordringen. Projektet giver i særlig grad eleverne mulighed for at arbejde med innovation og entreprenørskab. Lærere har været frikøbt til at udvikle forløbene i samarbejde med virksomhederne. Bliv inspireret her

EUD og ZBC forløb - særlige forløb udviklet i samarbejde mellem EUD/ZBC lærere og grundskolelærere med særligt fokus på målene for naturfagene i grundskolen og de videre mål på EUD uddannelsen og Zealand Business College.
Se liste med aktiviteter her

SKILLS - DM i skills 2019 bliver afholdt i Næstved, og i den forbindelse ligger der allerede masser af inspiration til at arbejde praksisnært med forløb målrettet kendskabet til erhvervs-uddannelserne. Målgruppen er fra 5.-10. årgang. Læs mere her

På Næstved Kommunes portal for åben skole kan du finde mere om tiltagene.
Kontakt gerne Kirsten Ørting for yderligere information.

# data[].attributes.attachment_link.title
Næstved Kommune - Åben Skole | Skoletjenesten

# data[].attributes.body
Strategi for naturfag - Vejle kommune 2018-21

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Frem mod 2020 bliver kendte og helt nye teknologier en endnu
større del af vores fælles hverdag. Alle skal blive stand til at inddrage
teknologi i arbejdet med at skabe anderledes, smartere, mere lærerige
former for uddannelse og læring.

Den digitale skole skal være åben over for den teknologiske udvikling til gavn for elevers læring og dannelse i et samfund med stadig mere it.
Vi skal huske, at it først og fremmest skal give pædagogisk merværdi. Det var et fokus i Uddannelse & Lærings første digitaliseringsstrategi (2011-2015) og er det igen i denne strategi. Eleverne opfordres fortsat til at tage deres egen computer med i skole.

Vejle Kommune ønsker at fremme lokal udvikling, der skaber stærke og levende
lokalsamfund. Kommunen vil derfor understøtte, at alle lokalområder har et
lokalt netværk, der bygger på frivillighed, er almen i sit virke, og som inkluderer
alle, der vil være aktive og gøre drømme til virkelighed for lokalsamfundet.

Vejle Kommune har særligt fokus på barnets overgang fra børnehave til skole. Den gode overgang fra børnehave til skole er kendetegnet ved en inkluderende praksis, hvor alle børn er aktive deltagere i et fællesskab.

'Det er for børn - trivsel og læring i de vigtigste år' er Vejle Kommunes delpolitik for dagtilbudsområdet og gælder for alle, der arbejder i dagplejen og daginstitutionerne. Den bygger videre på vores børne- og ungepolitik og er en fælles ramme for vores arbejde.
Mål og handlinger i delpolitikken angiver en fælles retning, men giver også plads til, at man lokalt går i dialog og beslutter, hvordan man konkret når målene. De enkelte dagtilbud har forskellige vilkår og de lokale behov kan være forskellige. Dialogen og det lokale engagement er derfor helt afgørende for, at vi har dagtilbud af høj kvalitet - dagtilbud for børn, der trives og lærer noget!

Uddannelse og Læring har formuleret sit skolesyn i 6 principper

Strategien for naturfag 2018-2021 rummer 4 temaer:
* Nysgerrighed, læring og dannelse
* Sammenhæng, mening og relevans
* Samarbejde og netværk
* Lokal forankring
I de fire temaer sættes fokus på grundsyn og mindset i naturvidenskab, elev-, lærer- og ledelsesperspektivet i forhold til indsatser og implementering i praksis.

Strategien for faget matematik i Vejle Kommune skal ses som en del af det faglige løft af folkeskolerne.Strategien skal give skolerne retning for deres lokale handleplaner for faget matematik og ressourcerne til strategien skal være med til at understøtte arbejdet. Men først i det øjeblik, at strategien bliver omsat til handling på de enkelte skoler, vil det have betydning for elevernes læring i matematik.

Strategien er gældende fra skoleåret 2018/2019 og frem til 2020/2021.

Målgruppen for strategien for ordblindeområdet i Vejle Kommune er primært tiltænkt skoleledelse, læsevejledere og lærere og håbet er, at den omsættes og udvikles til konkrete retningslinjer og anvendes i den pædagogiske praksis på de enkelte skoler.
Andre interesserede er naturligvis også velkomne til at læse med.
Strategien er sammenskrevet på baggrund af hidtidige procedure og gode samarbejdsaftaler mellem læsekonsulenterne og skolerne. Den beskriver derfor overordnet set ikke nye tiltag, men har til formål at give overblik og bidrage til en ensartet anskuelse og handling til identifikation, indsats og forståelse af ordblindhed.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kommunale strategier og pjecer - aabenskole.vejle.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Frem mod 2020 bliver kendte og helt nye teknologier en endnustørre del af vores fælles hverdag. Alle skal blive stand til at inddrageteknologi i arbejdet med at skabe anderledes, smartere, mere lærerigeformer for uddannelse og læring.

# data[].attributes.headline
Engineering som medspiller i et fagligt løft - Vejle Kommune

# data[].attributes.subject
Engineering som medspiller i et fagligt løft - Vejle Kommune

# data[].attributes.body
Baggrund: Elever i Vejle kommunes folkeskoler scorer højt på elevernes trivsel, men fagligt scorede man ikke så højt som ønsket.

Budgetforliget i 2016 indeholdt midler til ansættelse af Line som Naturfaglig konsulent, samt en pose penge til faglig udvikling. Man besluttede, at man ville satse på faglige vejledere på skolerne, ud fra en tro på, at “faglige fyrtårne/vejledere” på skolerne, ville smitte positivt af på resten af lærerstaben.

Samtidigt fik man tilbud om, at komme med i Engineering i skolen (EIS). Man sagde ja tak, fordi man fik ind i aftalen, at man samtidig kunne uddanne de ønskede faglige vejledere i naturfag. Så EIS fik et stærkt fagligt fokus på naturfag.

Engineering er normalt primært praksisorienteret og orienteret mod skolens daglige undervisning, men i Vejle opdaterede man med 17 naturfagsvejledere, som hver fik 3 pd moduler og 16 engineering-lærere (e-lærere), som hver fik et 1 pd modul af naturfagsvejleder uddannelsen.

I EIS forløbet inviterede man lederne med på workshops, hvilket gjorde, at de var meget mere med på ideen i projektet end ellers og fik rigtig god forståelse for naturfagslærernes behov ift. opgaveløsning og legitimering.

Det man især har fået ud af projektet er en fælles retning (ift. hvor man er på hen med naturfag), et fælles sprog, samt at man har fået sat de naturfaglige kompetencer i spil.

Og så har man fået sat spot på den almendannende del af naturfag.

Alle lærere er samlet i et kommunalt naturfagligt netværk, hvori man mødes 3 gange årligt. Netværket gør det muligt at drøfte naturfagsdidaktik og vejleder-udfordringer med kolleger, der står i samme situation som en selv.

Sideløbende arbejdet med EIS, har man skrevet en Naturfagsstrategi, der bl.a. indeholder elementerne fra EIS projektet.

Strategien (https://aabenskole.vejle.dk/media/16682/strategi-for-naturfag.pdf)  er delt op i 4 temaer:

1. Nysgerrighed, læring og dannelse (fagenes grundsyn/mindset)

2. sammenhæng, mening og relevans (Elevperspektiv)

3. samarbejde og netværk (pædagogisk perspektiv)

4. lokal forankring (ledelsesperspektiv)

4.tema er udfærdigelse af handleplaner på den enkelte skole/skoleklynge (flere små skoler sammen). Line har haft tre naturfagslærere (2 vejledere og 1 e-lærer) med i strategiarbejdet, en ledelsesrepræsentant og en digitaliseringskonsulent.

Naturfagnetværket er blevet inddraget i strategiarbejdet af to omgange. 1)Da temaerne var besluttet, blev de bedt om at kommentere på dem. 2) Igen da arbejdsgruppen havde fået mere kød på de fire temaer.

I arbejdet med strategien og “Et fagligt løft - med Engineering som medspiller”, er en del af pakken, at vi har fået fagteams på skolerne.

Projektet har været et forsøg på at “nå ind” på tre planer: Didaktisk - Politisk - Organisatorisk. Man blev hjulpet godt i gang af et politisk ønske.

Det ligger Line meget på sinde at vise, at projektet gennem uddannelse og udvikling af lærernes kompetencer fører til andet end højere karakter hos eleverne - det er her den alment dannende del af naturfagene skal sættes på dagsordenen.

Lærerne/vejlederne har fået en rigere praksis (flere metoder) ud af projektet, en indgangsvinkel til arbejdet i fagteams med naturfagslærerne på deres skoler.

Ledelsen har på flere af skolerne bakket op om igangsætningen af engineering som en satsning for alle naturfagslærere og kunne i deres “bløde krav” henvise lærerne til skolens uddannede vejledere og engineering-lærere.

# data[].attributes.headline
STEM-strategi i Roskilde?          - ikke rigtigt og dog!

# data[].attributes.subject
STEM-strategi i Roskilde?          - ikke rigtigt og dog!

# data[].attributes.body
Hidtil har vi udnyttet et frirum i budgetter og arbejdstid til at lege og eksperimentere med naturfagsudvikling i Roskilde Kommune, fortæller naturfagskoordinator Tommy Rasmussen (tommy.m.rasmussen@skolekom.dk) og leder af Boserupgård Naturcenter, Tim Krat (timkrat@roskilde.dk).
Forvaltningen har vist os fuld tillid, fordi vi har imødekommet naturfagslæreres aktuelle behov for udvikling af naturfagsundervisning og leveret uventede resultater. Resultater, som politikerne har kunnet følge i medierne. Over de sidste tre år er nogle af vore aktiviteter imidlertid vokset så meget, at forvaltningen nu har bedt om noget på skrift. Det har fået os til at overveje, om det er nu, at der skal udvikles en formel strategi for udvikling af naturfagsundervisningen for Roskildes børn og unge eller om vi blot har brug for at etablere en formel driftsorganisation. Vi anerkender, at en strategi på skrift kan bruges til at kommunikere med politikere og forvaltningsledere men vil den omvendt forhindre os i at imødekomme læreres og elevers aktuelle behov for naturfagsudvikling? Vor succes kommer jo af, at vi er agilt organiseret og i tæt kontakt med læreres behov.
Til lejligheden har vi lige skitseret nedenstående mind-map, som for første gang har givet os overblik over, hvad vi har gang i. Vi kan bl.a. se, at vor indsats har gået på at bygge flere forbindelser mellem kasserne på mindmappen - måske følger vi allerede ubevidst en strategi, som vi bare skal beskrive.
Hvad er jeres råd til os m.h.t. en skriftlig strategi?, spurgte Tommy og Tim kollegerne ved det nationale naturfagskoordinatormøde.
Kollegerne følte sig inspirerede af Roskildes fortælling og mindmap. De gav nogle bud på fordele og ulemper ved en formel strategi, som kun Roskilde selv kan afveje.

# data[].attributes.attachment_link.title
STEM strategi i Roskilde! Ikke rigtigt og dog

# data[].attributes.body
1:1 iPads med fokus på eleven som producent - herunder kodning og programmering

Etablering af Makerspace på en eller flere skoler

Deltagelse i Naturfagsmaraton

Deltagelse i Ultra:Bit projektet

Deltagelse i Tektanken (naturfagligt skole-virksomhedssamarbejde)

# data[].attributes.body
I partnerskabet House of Science udvikles i fællesskab tilbud til dagtilbud, grundskoler og ungdomsuddannelser. F.eks. Universe - FUF - forløbet "Lær at programmere en robotarm". F.eks. Skærtoftmølle - forløbet  "Jordnær mad". F.eks. SDU - forløbet "Ingeniør Dagspraktik".

# data[].attributes.body
Tradium i Randers arbejder på at etablerer et Fablab også for grundskolerne - De samarbejder med læringscenteret omkring undervisningsforløbet.

Der er et kommunalt netværk med 3 møder årligt. Vi arbejder med kompetenceudvikling vha. workshops/kurser og netværkene

En stor del af skolerne deltager i Ultra:bit projektet, Naturfagsmaraton og Edison.

# data[].attributes.body
Organisering og politisk:

I Greve kommune arbejder vi med etablering af et makerspace centralt og/eller decentralt ud fra en distriktmodel på skoleområdet.

Alle kommunens skoler er tilmeldt Ultra:Bit med en central koordinering, samt indkøb af suppleringskits til Ultra:Bit.

På de fælleskommunale udviklingsfora (læringsforum og Fælles Udviklings Seminar) i Greve Kommune, er der arbejdet med og planlagt fokus på 21st Century Learning Skills

Den nye version, politisk vedtaget, af 1:1 skole indeholder blandet følgende mål hvor der er overlap med STEAM /STEM

At 1:1 skolen understøtter arbejdet med at eleverne kan skabe og innovere, være iderig, opfindsom, tænke ud af rammerne

At 1:1 skolen understøtter at eleverne forholder sig kritisk og være problemløsende

Didaktisk, er det pt. de kommunale netværk for faglige vejledere, der skal være med til at kompetenceløfte medarbejderne ang. STEM/STEAM.

# data[].attributes.headline
Rødovre Kommune satser på Teknologi og Innovation

# data[].attributes.subject
Rødovre Kommune satser på Teknologi og Innovation

# data[].attributes.body
Der er fra dette skoleår et nyt fag for 6.-8.klasserne i Rødovre; Teknologi og Innovation (TI). TI bliver også en dimension i de eksisterende fag på de andre årgange. Faget lægger op ti at der udvikles forløb, hvor eleverne arbejder løsningsorienteret, med modellering, undersøgende, kommunikerende og kan perspektivere. Så det understøtter naturfagenes arbejdsmetode og en del indhold overlapper også, ligesom det styrker eleverne til den naturfaglige fællesprøve.
Naturfagsindsatsen har de seneste år været koncentreret omkring én skole, men der lægges i kakkelovnen til dannelse af et naturfagsnetværk og styrke faget i hele kommunen.

# data[].attributes.attachment_link.description
TekX er Rødovre kommunes teknologieksperimentarium med højt til loftet og fyldt med teknologisk hardware og kreative udfoldelsesmuligheder. Her skal elever og lærere anvende og udforske de nye digitale teknologier. TekX udgør en ramme, der kan udvikle og udvide elevernes kompetencer, mod og lyst til at eksperimentere sig frem til løsninger på virkelige problemstillinger.

# data[].attributes.body
"Vi i Naturskolen" - obligatoriske forløb med årgangstilpasset naturvidenskabsundervisning på alle klassetrin.

Kommunalt faciliterede professionelle læringsfællesskaber for hhv. naturfagsvejledere og matematikvejledere - 4 årlige møder med fokus på videndeling og best practice med udgangspunkt i data.

Videre arbejde med energifænomener i dagtilbud som opfølgning på projekt i 16/17, etableret i samarbejde med LSUL.

"Science, teknologi og innovation" - 4-årigt projekt omkring undersøgende metode, innovative didaktiske undervisningsdesign samt kompetenceudvikling af lærere/pædagoger. Projektet er støttet af A.P. Møller-fonden og afvikles i samarbejde med Esbjerg Kommune.

# data[].attributes.body
Hvad gør man, når læreres efteruddannelse i naturfagene ikke prioriteres.
Vi prøver at uddanne elevambassadører i uge 39 - Nørdcamp og hjælper lærerne med hjemmesiden.  Følg også med på facebooksiden Nørdbølling.

# data[].attributes.attachment_link.description
Formålet med dette website er dele undervisningsforløb, hvor teknologi er omdrejningspunktet.

# data[].attributes.headline
4 årlige netværksmøder for de 17 naturfags-vejledere i Sønderborg Kommune 

# data[].attributes.subject
4 årlige netværksmøder for de 17 naturfags-vejledere i Sønderborg Kommune 

# data[].attributes.body
Sciencevejlederne mødes, videndeler vedr. faglige temaer, diskuterer erfaringer med vejlederrollen og -opgaven, samt drøfter aktuelle temaer - fx varieret undervisning, der er ét af flere fokusområder. Vejlederne har desuden medvirket til udvikling af læringsmaterialer til et teknologispor fra dagtilbud til udskoling.

# data[].attributes.body
Politisk er det i Sønderborg besluttet, at der på mellemtrinnet - og i skoleforløbet i øvrigt - skal være fokus på anvendelses-orienteret læring. House of Science tilbyder kurser og ved at fastholde fokus, involveres flere lærere. Målet er også at nå de lærere, som ikke er så indstillet på at ændre praksis.

# data[].attributes.headline
STEM-fagene er ét af 4 kerneområder for House of Science

# data[].attributes.subject
STEM-fagene er ét af 4 kerneområder for House of Science

# data[].attributes.body
For at skabe overblik og sammenhæng imellem indsatser og aktiviteter for dagtilbud, folkeskole, ungdoms- og videregående uddannelser er aktivteter delt op i 4 områder: 1: Klima, bæredygtighed, Verdensmål
2: Innovation, praksisnærhed, skole-virksomhedssamarbejde
3: STEM - i hele uddannelseskæden
4: Didaktik, netværk, effektskabelse for børn, unge og undervisere

# data[].attributes.body
I Sorø Kommune arbejder vi med naturvidenskabelig strategi og handleplan.
Vi har flere tiltag i støbeskeen:
Vi arbejder med en generel plan og strategi for "overgangene".
Vi har tiltag på talent- og ungdomsuddannelsesområdet, herunder et udvidet samarbejde med Sorø Erhverv.

# data[].attributes.body
I Syddanmark er der brug for at virksomhederne i stigende grad har adgang til kompetencer, der kan understøtte fremtidens digitale og teknologiske udvikling. Derfor igangsatte regionen i 2009 indsatsen ”Syddanmark som science region”, og regionen støtter op om arbejdet med teknologipagten, som blev offentliggjort primo 2018.

Regionens uddannelsespulje
Region Syddanmarks Uddannelsespulje har medfinansieret en lang række projekter, der beskæftiger sig med temaet "Science".

Læs mere her.

# data[].attributes.body
I Ringkøbing-Skjern Kommune barsles med at etablere en naturfaglig studiekreds for at styrke sammenhængen på langs af uddannelseskæden.

# data[].attributes.headline
Del links eller korte beskrivelser til inspiration for dine naturfagskoordinator-kolleger

# data[].attributes.subject
Del links eller korte beskrivelser til inspiration for dine naturfagskoordinator-kolleger

# data[].attributes.headline
Dobbeltklik på lærredet og vælg upload, link, foto eller kopier en kort beskrivelse ind

# data[].attributes.subject
Dobbeltklik på lærredet og vælg upload, link, foto eller kopier en kort beskrivelse ind