# data[].attributes.body
https://www.sst.dk/da/aeldre/demens/viden-og-metoder/tema-om-musik

Sundhedsstyrelsen om musik

# data[].attributes.body
http://www.musicure.com/

# data[].attributes.body
Det ”genre-løse” element er også uhyre vigtigt, fordi musik til behandling og afstresning ikke skal virke distraherende eller specielt opmærksomhedskrævende i forhold til situationen – forstået således, at man som lytter ikke skal associere musikken med nogen bestemt genre eller stil, men blot opleve den som en række lydbilleder, der på det intuitive og ubevidste plan virker beroligende, afslappende og stimulerende på fantasien.

# data[].attributes.headline
MusiCure – hvad er specielt komponeret musik?

# data[].attributes.subject
MusiCure – hvad er specielt komponeret musik?

# data[].attributes.body
MusiCure er en særlig form for musikalske ’lydbilleder’ eller ’lydmiljø’ som er skabt helt specifikt til en række forskellige behandlingsformål.
En af de helt fundamentale grundpiller i MusiCure musikken er ideen om musikkens relation til den første ”musik” vi hører i fosterstadiet, nemlig vores mors hjerteslag, der ligger som en konstant rolig grundrytme igennem hele skabelsen af os som mennesker.

# data[].attributes.body
Mange musikterapeuter benytter således ’musikmedicinen’ MusiCure, sammen med megen anden musik, og det overordnede formål er da også det samme: at hjælpe mennesker og udnytte den positive energi som musik kan etablere i en given behandlingssituation.

# data[].attributes.body
Musikterapi er en nøje defineret og vidtspændende disciplin som handler om at skabe kontakt og kommunikation med mennesker gennem musik.

# data[].attributes.body
Hertil kommer at den musik man normalt lytter til hjemme i stuen ikke nødvendigvis er den rette i en given (ofte angstfuld og stresset) behandlingssituation – så alt i alt er valget af musik et nøglespørgsmål når det drejer sig om terapeutisk anvendelse.

# data[].attributes.body
begrebet ’musik’ er imidlertid så mangfoldigt og genreopdelt, at man ikke uden videre kan sige at ’musik er godt til behandling’ - som man ofte har set i avisernes overskrifter. Musik er et emotionelt sprog, og derfor er det utroligt vigtigt at definere hvilken type musik, der er velegnet og hvilken musik som, i værste fald, kan have den modsatte effekt end den tilsigtede. Læger nøjes heller ikke med blot at sige ’tabletter er gode til behandling’ uden at være meget omhyggelige og præcise med hvad der udskrives. Da menneskers musiksmag og lyttevaner oftest er bestemt af kulturel baggrund, miljø, og især følelser, har mange således også fordomme og negative emotionelle reaktioner overfor musik de ikke kender - eller som de blot tror de ikke kender.

# data[].attributes.body
Men det er først indenfor nyere tid, at anvendelsen af musik som supplerende behandlingsmiddel for alvor er blevet accepteret og taget rigtigt alvorligt af den etablerede medicinske verden. Dette skyldes at der nu foreligger signifikant videnskabelig dokumentation for, at musik kan have en målbar positiv effekt.

# data[].attributes.headline
MusiCure – et bidrag til musikalsk ’medicin’

# data[].attributes.subject
MusiCure – et bidrag til musikalsk ’medicin’

# data[].attributes.body
Af Niels Eje, musiker og komponist

# data[].attributes.body
Susanne Brødsgaard Hansen. Cand mag
I musikterapi

# data[].attributes.body
To forfattere bag bogen, musikpædagog Maria Blum Bertelsen og musik terapeut Lise Høy Laursen.

# data[].attributes.body
To forfattere bag bogen:
Musikpædagog, Maria Blum Bertelsen og
Musik terapeut , Lise Høy Laursen

# data[].attributes.body
17/10 2017
Plejehjemmet Vibedal i Thisted
Musikterapeut Jens Anderson-Ingstrup.
Følger 4 Beboer: Else, Frits, Tage, Ellen

# data[].attributes.body
http://www.videnscenterfordemens.dk/pleje-og-behandling/pleje-og-omsorg/metoder-til-pleje-og-omsorg/personcentreret-omsorg/

# data[].attributes.body
“Musikalsk reminiscens kræver ikke et bevaret verbalt sprog; at synge sammen, danse sam- men, lytte sammen, bevæge sig sammen er en anden måde at “berette” om sine livserfarin- ger. Den musikalske reminis- cens kræver heller ikke evne til at genkalde sig eksakte begiven- heder. Med musikoplevelser kan vækkes erindringer om stem- ninger, lugte, bevægelser o.a.” (Munk-Madsen i Ridder 2005 a s.69)

# data[].attributes.body
. Den mest udbredte demenssyg- dom er Alzheimers sygdom. Når et menne- ske rammes af demens starter en degene- rering af hjernen, som medfører en gradvis svækkelse af hukommelsen og andre intel- lektuelle funktioner (abstraktion, tænkning, planlægning og dømmekraft). Der kan ske ændringer i personligheden, adfærden, fø- lelseslivet, og afasi forekommer ofte.

# data[].attributes.body
Musikreminiscens, demens og agiteret adf􏰁rd
Susanne Brødsgaard Hansen cand. mag. i musikterapi. Ansat på Plejehjemmet Salem i Gentofte. Kontakt: susanne@musikterapeut.info, www.musikterapeut.info

# data[].attributes.body
Beskriv et problem.
Forklar hvorfor det er et problem
Forklar for hvem det er et problem

# data[].attributes.body
Hvordan kan jeg som pædagogisk assistent understøtte den demensramtes trivsel og livskvalitet gennem musikreminiscens
( På dagafsnit på Skovgården) (musikterapeutisk metode)

# data[].attributes.body
Musikreminiscensens indvirkning på urolig adfærd hos dementramte. Måling viste tydligt, at musik teraien havede en gavnlig indflydelse på demens velbefindende.

Formålet at understøtte den demensramtes trivsel og livskvalitet gennem  musikreminiscens.

# data[].attributes.body
Vi har valgt (i denne bog)) at fokusere på de musikalske oplevelser og øjeblikke, ker kan skabes i nuet, og som kan være med til at forbedre hverdagen og dermed livskvaliteten for den demensramte.

# data[].attributes.body
Man kan ikke måle, om der er en langtidseffekt hos den demensramte efter musik aktiviteten.

Dem der mangler sprog, får generelt flere lyde og mere ansigtsmimik. Nogle bliver opstemte eller glade og fløjter synger, længe efter akttiviteten er slut.

# data[].attributes.body
Indledning:

Der ligger en styrke i den musikalske kommunikation via rytmer, melodier, tonehøjder, klange etc., og vi oplever hvordan fælles sangen skaber følelser og udløser minder i en grad, der langt hen ad vej kan erstatte den verbale kommunikation.

For demensramte er musikken et værktøj, der danner bro og skaber fornyet kontakt til omverden.

Vi oplever, at musikken skaber øget livsglæde og positiv stemning i nuet, og at den giver mulighed for udtryk, socialt samvær og kontakt.

# data[].attributes.body
Musikken kan ikke blot være et udtryk for kategoriale følelser (f.eks. sorg, vrede, glæde) og stemninger (f.eks. dramatisk, let lyrisk). Daniel Stern (2010) kalder det vitalitetsformer). Det handler ikke om, hvilke følelser der føles, eller hvorfor, men om hvordan følelser føles.

Stern citerer filosoffen Susanne K. Langer: Musikken lyder som følelser føles .

Musikken kan bruges som et middel til at stimulere oplevelsen af at være i live som menneske.

Med andre ord: Spil, leg, syng med og dans – til det sidste!

# data[].attributes.body
Som er skabt for alle, der gerne vil ændre den herskede kultur

# data[].attributes.body
Spørgeskema

# data[].attributes.body
Forord:

Musikken kan påvirke os fysisk, psykisk, åndeligt og socialt – gennem hele livet.

Hvordan det individuelle og det sociale spiller sammen.

Musikkens særlige evne til at vække, stimulere, spejle og regulere følelser er krumtappen det hele drejer sig om.

# data[].attributes.body
To forfattere bag bogen, musikpædagog Maria Blum Bertelsen og musik terapeut Lise Høy Laursen.

# data[].attributes.body
Bog Musik i øjeblikket. V. lektor Lars Ole Bonde, Aalborg universitet.

# data[].attributes.body
Kan man med musik give demensramte et bedre liv?

Kan jeg gør en forskel

Vil det lykkes musikken at trænge ind gennem demens tura

Lyden af liv

Sange

# data[].attributes.body
Musik påvirker vores motoriske center i hjernen

# data[].attributes.body
Derimod er musik, sang og dans knyttet til den såkaldte procedurale hukommelse for handlinger og bevægelser, der vidt omfang fungerer uafhængig af hippocampus. Det giver derfor god mening, at musik, sang og dans for nogle mennesker med svær demens kan udgøre en kommunikations – eller kontaktmulighed.

’

# data[].attributes.body
Musik og sangs modstandskraft mod demens hænger formentlig sammen med den måde, som hukommelsen er organiseret på. Personlige erindringer (episodisk hukommelse) understøttes af hippocampus og tilgrænsende områder på indersiden af temporallapperne – hjerneområder, der rammes hårdt ved Alzheimers sygdom

# data[].attributes.body
Musik og sang har for mange mennesker en unik evne til at fremkalde følelser og errindringer.

Fremskreden demenssygdom går ofte ud over de sproglige færdigheder , men nogle af dem, der mister sproget som følge af demens, er stadig i stand til at synge. Andre er på trods af udtalt hukommelsbesvær i stand til at huske sangtekster, holde en rytme eller spille på et instrument. Sang udgør i nogle tilfælde den sidste sproglige udtryksform ved svær demens. ’

# data[].attributes.body
Musik og sang har for mange mennesker en unik evne til at fremkalde følelser og errindringer.

# data[].attributes.body
Musik og sang indgår i det Socialpædagogiske arbejde med personer med demens.

Forskning i effekten af musik og sangterapi ved demens har ikke givet entydige resultater, men nogle undersøgelser peger i retning af, at musik og sang kan have positive virkninger med hensyn til at dæmpe uro, irritabilitet, vrede, vandren, rastløshed og andre neuropsykiatriske sympomer.

# data[].attributes.headline
Anerkendende og positiv tilgang til individet 

# data[].attributes.subject
Anerkendende og positiv tilgang til individet 

# data[].attributes.body
At erfaringsprocessen er en social proces, idet den enkeltes erfaring skal ses som et samspil mellem den enkelte og dennes omgivelser.
At gøre tingene sammen med den enkelte

# data[].attributes.body
Erfaringsprocessen må være et samspil mellem indre og ydre vilkår, påpeger vigtigheden af at bevare glæden og lysten til at erfare og opleve.

# data[].attributes.body
De positive erfaringer vil give energi og mod på nye oplevelser, hvor imod negative erfaringer vil hæmme og formindske ens fremtidige muligheder.

# data[].attributes.body
Når en person gør erfaring, er man ikke mere den samme, men vil derefter møde verden på en ny måde.

# data[].attributes.body
Udvikling sker i kraft af vores erfaringer, og at menneskets tanker er det vigtigste redskab i de processer, der giver erfaringer og som er nødvendig for, at vi som voksne kan handle selvstændigt og ansvarligt.

# data[].attributes.body
Hun mener at et menneskets livskvalitet er afhængigt af følgende hypoteser:
Er aktiv
Har gode mellemmenneskelige relationer
Har positiv selverkendelse
Har en grundstemning af glæde

# data[].attributes.body
Det er et subjektivt og psykologisk fænomen, om mennesker oplever livskvalitet. Alligevel har hun med sine undersøgelser og filofiske tanker fundet nogle objektive parametre, der har betydning for, om mennesker oplever livskvalitet.

# data[].attributes.body
Livskvalitet skal bygges på menneskernes behov, ønsker og forventninger, og at de er i forandring og udvikling gennem livet.
De afhænger af vores sociale og kulturelle forhold.
Vores alder og vores temperament.
Mennesker med høje forventninger til livet, har større risiko for at opleve manglende behovstilfredsstillelse end mennesker, der lever et stille og nøjsomt liv.

# data[].attributes.body
Erving Goffman (1922-1982):

■Vi optræder/performer på forskellige scener til alle tider.

■Identiteten udgøres af summen af alle de roller, vi indtager

■Front stage: på scenen, hvor vi spiller vores rolle

■Back stage: bagved scenen, er alt det, hvad ikke kan forenes med frontstage, og derfor bliver holdt tilbage.