# data[].attributes.attachment_link.title
Johan Rockstrom: Johan Rockström: Låt miljön leda utvecklingen

# data[].attributes.attachment_link.description
Människans tillväxt har tärt på jordens resurser, men Johan Rockström påminner oss om att våra framsteg också har givit oss den vetenskapliga kunskapen att upptäcka detta och ändra vårt beteende. Hans forskning har funnit nio "planetariska gränser" som kan ge vägledning i hur vi ska beskydda planetens många överlappande ekosystem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pär Holmgren: Varför klimatförändringar är vår tids ödesfråga | CSR Västsveriges klimatseminarium

# data[].attributes.body
-Vad kan facket egentligen göra?
-Hur skapar vi opinion om klimatet?
-Hur påverkar vi politiken?
-Hur kan en bättre klimatpolitik skapa mer jobb?
-Har Vi som facklig organisation en skyldighet att tänka på Miljön?
-Varför är Klimatet och miljön en facklig fråga?
-Vad tycker våra medlemmar?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Seminarium LO arrangerar ett seminarium om rapporten Fem förslag för en investeringsledd klimatpolitik, en underlagsrapport till LOs kommande miljö- och klimatpolitiska handlingsprogram.

Sveriges klimatpåverkande utsläpp

I rapporten föreslås en investeringsledd klimatpolitik som minskar Sveriges klimatpåverkande utsläpp i enlighet med Parisavtalet och utvecklar lösningar som också andra länder kan använda för att nå mycket låga utsläpp även i tidigare fossilberoende branscher.

Ambitionen är att föreslå investeringar som både kan minska de globala klimatutsläppen och utveckla Sveriges konkurrenskraft och innovationsförmåga. Utgångspunkten har varit att förena minskade utsläpp med sysselsättning i hela landet, nya produkter och tekniker samt kunnande och systemlösningar som går att exportera till andra länder.

Rapporten är en underlagsrapport till LO inför arbetet med att ta fram ett miljö- och klimatpolitiskt handlingsprogram. Rapporten har arbetats fram av LOs kansli tillsammans med hållbarhetsekonomen Kristian Skånberg och representanter från LOs förbund.

Dag: Tisdag 10 april
Tid: kl. 09.00-11.00 (kaffe och smörgås serveras från 08.30)
Plats: LO-kansliet, Barnhusgatan 18, Stockholm

Medverkande:

Berit Müllerström, LOs andre vice ordförande
Kristian Skånberg, hållbarhetsekonom
Måns Nilsson, VD Stockholm Environment Institute
Staffan Laestadius, professor emeritus KTH
Ulf Jarnefjord, Transportarbetareförbundet och ITF klimatnätverk
Maria Sunér-Fleming, enhetschef Svenskt Näringsliv
Johanna Sandahl, ordförande Naturskyddsföreningen

Moderator: Johan Hall, utredare LO
Seminariet direktsänds i LO Play

# data[].attributes.attachment_link.title
Fem förslag för en investeringsledd klimatpolitik

# data[].attributes.attachment_link.description
Seminarium LO arrangerar ett seminarium om rapporten Fem förslag för en investeringsledd klimatpolitik, en underlagsrapport till LOs kommande miljö- och klimatpolitiska handlingsprogram. I rapporten föreslås en investeringsledd klimatpolitik som minskar Sveriges klimatpåverkande utsläpp i enlighet med Parisavtalet och utvecklar lösningar som också andra länder kan använda för att nå mycket låga utsläpp även i tidigare fossilberoende branscher.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LO:s utredare inom miljö- och klimatfrågor, Johan Hall, leder arbetet med att ta fram ett klimatpolitiskt program, något som LO-kongressen beslutade om i fjol. Ett första möte har hållits, det stora arbetet börjar i höst.

- Nu har vi ett globalt klimatavtal och en klimatlag i Sverige. Nu börjar det verkligen hända grejer som gör att vi kan börja diskutera hur vi ska komma till rätta med klimatfrågan. Nu står vi inför ett intensivt arbete för att lösa det praktiskt.

I LO:s klimatgrupp ingår de flesta förbund, men HRF, Livs och Musikerna har inte utsett någon representant. 6F-förbunden har en gemensam representant, men 6F-medlemmen Seko har även utsett en egen.

Många av medlemmarna i de 14 förbunden finns i de sektorer som han pekar ut som viktiga och där utsläppsminskningar måste till i ljuset av det globala klimatavtal - Parisavtalet - som nu finns på plats.

- De sektorer det framför allt påverkar är transportsektorn, eftersom vi är beroende av fossila drivmedel, industriprocesser med tillverkning av stål, cement och olika kemiska produkter och slutligen jordbruket. Där handlar det om köttproduktion men också om hur man brukar jorden.

LO-medlemmar finns främst i de två första sektorerna, transport och industri, men lösningar ska tas fram för samtliga tre områden.

Det handlar bland annat om vilken teknik som kommer krävas för utsläppsminskningar, vilken typ av vidareutbildning och kompetensutveckling som behövs för att, som Johan Hall säger, "vi ska kunna ta de framtida jobben".

- Det handlar också om hur man gör detta ekonomiskt, för det är mycket investeringar som ska fram. Vi måste fundera över vad som krävs för att vi ska kunna göra den här omställningen.

Parisavtalets kärna är att hålla den globala uppvärmningen under 2 grader, och allra helst under 1,5 grader.

- Vi ska ta fram ett fackligt program för hur det här kan hanteras. Jag ser framför mig en ganska näringspolitisk inriktning. Klimatfrågan växer och det måste vi hantera. Vi har Parisavtalet som alla länder står bakom, det kommer kräva enorma utsläppsminskningar.

Är de högaktuella klimatpolitiska frågorna med i diskussionen? Som flygskatten, där LO har sagt nej?
- Jag vill inte föregå arbetet, men jag har inte sett att den frågan varit uppe på bordet än.

Facket får ibland kritik för att vara för lågmälda i klimatfrågan och inte jobba tillräckligt med den, hur ser du på den kritiken?
- Facket har jobbat med det här sedan 80-talets slut. Vi trodde nog att de internationella förhandlingarna skulle gå fortare. Även om vi måste ta hand om vår beskärda del är det på global nivå vi behöver göra mest. Mycket av arbetet har handlat om att driva på i de internationella klimatförhandlingarna tillsammans med världsfacket och Europafacket.

Johan Hall pekar på att de olika LO-förbunden har olika utmaningar.

- För LO:s del måste vi hitta lösningar där man tar hänsyn till alla utmaningar. Men det finns en enighet om att vi måste åtgärda utsläppsproblemet.

Centralt i programmet blir begreppet "rättvis omställning" som facket drivit länge. Det handlar bland annat om att stötta och ge anställda i sektorer som drivs av fossila bränslen chans till kompetensutveckling och vidareutbildning.

- Fördelen för Sverige är att vi knappt har några fossila resurser som vi behöver exploatera själva. Polen har sitt kol, Norge har sin olja. Ska man lösa klimatfrågan får man i princip lägga locket på och säga att det här ska inte grävas upp mer. Vårt problem är att vi använder fossila bränslen, utmaningen består i att ta fram ny teknik för andra drivmedel. Och sådana drivmedel finns i Sverige.

# data[].attributes.attachment_link.description
LO:s utredare inom miljö- och klimatfrågor, Johan Hall, leder arbetet med att ta fram ett klimatpolitiskt program, något som LO-kongressen beslutade om i fjol. Ett första möte har hållits, det stora arbetet börjar i höst. - Nu har vi ett globalt klimatavtal och en klimatlag i Sverige.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klimat och hållbarhet - en facklig fråga!
Tisdagen den 17 oktober håller Kommunal ett samtal om hur det fackliga arbetet med hållbarhetsfrågor kan stärkas. För Kommunal är arbetet med klimatfrågor en förutsättning för ett hållbart samhällsbygge.
Klimatutvecklingen på väg mot avgrunden? Diskussionerna har varit många och ibland hätska om hur allvarligt klimathotet är. Ändå lyckades FN-medlemmarna för snart två år sedan komma överens om ett klimatavtal där alla skulle vara delaktiga att dämpa den genomsnittliga temperaturökningen på vår planet under 2 grader Celsius, och helst under 1,5 grad. FN-medlemmarna har gemensamt kommit fram till ett antal punkter som är viktiga för genomförandet av sina åtaganden såsom temperaturmål, finansiering och kontrollsystem.

1,5 till 2 grader men hur blir det hos oss? I lagrådsremissen Ett klimatpolitiskt ramverk för Sverige presenteras bland annat bitar ur FN:s klimatpanel IPCC utvärderingsrapport. Denna rapport pekar snarare på att den genomsnittliga temperaturen i slutet av detta sekel snarare kommer att ligga på mellan ca 4 till 5 grader. SMHI har gjort egna modeller baserat på klimatpanelens rapport som visar att om de klimatpåverkande utsläppen fortsätter i samma takt kommer temperaturen i Sverige stiga uppemot 7 grader i slutet av seklet.

Effekter av ett varmare klimat kommer även om vi i Sverige ligger i framkant i miljö- och klimatarbetet. Skadedjur och insekter som vi varit förskonade ifrån kommer att bli vanligare. Jord- och skogsbruket kommer att utsättas för påfrestningar. Tropiska sjukdomar som vi inte har haft kommer att bli vanligare och belasta sjukvården. Kvaliteten och kvantiteten på dricksvattnet kommer att påverkas. Varmare klimat kommer leda till fler bränder. Kraftigt ökande regnmängder kommer pressa samhällets infrastruktur m.m.

Därför är klimatutmaningen en facklig utmaning. Effekterna av ett varmare klimat kommer påverka Kommunals medlemmar. Effekterna kommer att ha inverkan på hela befolkningen eftersom det kommer att påverka alla branscher och sektorer. Den fackliga utmaningen ligger i att driva klimatfrågan brett då räddandet av planeten inte enbart handlar om den enskilda konsumenten. Alla enskilda val är viktiga och gör skillnad men de övergripande och i samhället nödvändiga systemomställningar, anpassningar och uppoffringar måste ske solidariskt och fördelningspolitiskt rättvist mellan stad och landsort, mellan regioner och mellan ekonomiskt starka och svaga grupper i samhället.

För Kommunal är hållbarhetsfrågorna viktiga. På tisdag den 17 oktober bjuder Kommunals tredje vice ordförande Lisa Bengtsson in representanter inom LO till samtal om hur det fackliga arbetet med hållbarhetsfrågor kan stärkas. För Kommunal är samhällsbygget en hållbarhetsfråga, ett paraply som omfattar klimatfrågor, sociala villkor, miljö- samt ekonomisk utveckling. I Kommunals miljöstrategi fastslås vikten av att vara med och skapa hållbarhet. Därför är det en prioriterad fråga för Kommunal.

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimat och hållbarhet - en facklig fråga! - Kommunals utredare

# data[].attributes.attachment_link.description
Tisdagen den 17 oktober håller Kommunal ett samtal om hur det fackliga arbetet med hållbarhetsfrågor kan stärkas. För Kommunal är arbetet med klimatfrågor en förutsättning för ett hållbart samhällsbygge. Klimatutvecklingen på väg mot avgrunden? Diskussionerna har varit många och ibland hätska om hur allvarligt klimathotet är.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LÄS OCKSÅ "Allt gott ska inte regleras i kollektivavtal"

Det är 15 minusgrader. En lätt vind drar genom de historiska guldgrävartrakterna. Solen tittar upp bakom bergstopparna. I stadskärnan, med färgglada hus, hoppar invånarna på de vita bussarna.

På senare tid har den lilla staden Whitehorse vid Yukonfloden i norra Kanada blivit något av en facklig klimatförebild. Bara några minuter norr om stadskärnan har facket Public Service Alliance of Canada sitt lokala kontor.

Visst är facket ganska klimatmedvetna här, säger Joshua Paddon, förtroendevald som varit med och drivit på en grön paragraf i kollektivavtalet med staden.

- Det beror inte bara på att vi jobbar fackligt utan handlar mer om att vi är invånare här och en del av samhället. Vi i Whitehorse jobbar hela tiden för att få en miljövänligare stad.

När kommunanställda tar sig till jobbet med kollektivtrafik får de hälften av kostnaden betald av arbetsgivaren. Till och med de närmaste familjemedlemmarna omfattas av förmånen. Det är något som facket förhandlat in i kollektivavtalet för att driva på mot en utsläppssnålare stad. Joshua Paddon säger att även arbetsgivaren, staden, var positiv från start.

- Vi ville ta en ledarroll i att använda våra gemensamma resurser bättre och samtidigt minska bensinförbrukningen. Färre bilar på vägarna minskar också behovet av parkering och vägunderhåll. Klimatet var inte enda orsaken till paragrafen.

När fack och arbetsgivare förhandlar om kollektivavtal pratas det främst löner och villkor. Men även klimatfrågan kan få en given plats i diskussionerna, och till och med tas med i avtalsparagrafer. Det menar Carla Lipsig-Mumme, professor i arbetsstudier vid kanadensiska York University.

- En grön paragraf kan se ut på många olika sätt. Facket kan förhandla om miljöanpassade inköp, energieffektivitet och att arbetsgivaren ska ge de anställda kollektivtrafikkort, säger Carla Lipsig-Mumme som leder ett nationsövergripande projekt

- Adapting Canadian work and workplaces to respond to climate change - för att minska klimatpåverkan i arbetslivet.

Forskarna har i en öppen databas samlat på sig klimatparagrafer från kollektivavtal i Kanada, USA, Australien och EU. Från europeiskt håll deltar Europafackets tankesmedja European Trade Union Institute (ETUI).

Gemensamt är att paragraferna på ett eller annat sätt ska minska utsläpp och miljöpåverkan. Som i exemplet med staden Whitehorse. Eller som i en paragraf i kollektivavtalet för anställda vid Canadian Pacific Railway.

Där fick facket igenom krav på att arbetsgivaren ska minimera miljö- och hälsoskadliga ämnen. Dessutom ska de föra samtal med leverantören om att ta fram miljöanpassade alternativ.

- Det handlar inte bara om att minska klimatpåverkan på själva arbetsplatsen utan om hela produktionskedjan. Det senare är svårare att förhandla om och lite är gjort. Vårt mål är dock att förhandlingarna ska kunna täcka allt från råmaterial och teknik till distribution och avfall, säger Carla Lipsig-Mumme.

I Kanada väcker facket ofta frågan i lokala förhandlingar. Överenskommelser sker ibland vid sidan av centrala avtalen, berättar Carla Lipsig-Mumme. Att ställa klimatkrav kopplade till själva utformningen av arbetet är nämligen en utmaning som kräver kreativa strategier från facket, enligt professorn.

- Då kan förhandlingarna komma in på arbetsgivarens rätt att leda och fördela arbetet, en fråga som facket förlorat sedan länge. Här kan det hjälpa att arbetsgivaren ofta vill ses som miljö- och klimatmedveten.

I Kanada sker förhandlingar om kollektivavtal till största delen på lokal nivå. Oftast förhandlar facket arbetsplats för arbetsplats, berättar Lipsig-Mumme. Klimatfrågan väcks av engagerade personer lokalt.

- Medlemmar röstar om vilka paragrafer som ska förhandlas in i avtalen. Så klimatfrågan väcks vanligtvis av en passionerad medlem som mobiliserar stöd för de gröna paragraferna.

Än så länge innehåller forskarnas databas främst paragrafer från kanadensiska kollektivavtal och oftast rör de statligt anställda. Men målet är att sprida kunskapen så att arbetsmarknadens parter världen över börjar anamma tillvägagångssättet.

- I Kanada är det facket för offentliganställda som ligger i framkant. Det är vanligast vid sjukhus, skolor och universitet. Men nu vi vill att andra branscher och länder ska inspireras.
Martina Frisk

# data[].attributes.attachment_link.description
LÄS OCKSÅ "Allt gott ska inte regleras i kollektivavtal" Det är 15 minusgrader. En lätt vind drar genom de historiska guldgrävartrakterna. Solen tittar upp bakom bergstopparna. I stadskärnan, med färgglada hus, hoppar invånarna på de vita bussarna. På senare tid har den lilla staden Whitehorse vid Yukonfloden i norra Kanada blivit något av en facklig klimatförebild.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Per-Olof Sjöö är förbundsordförande i GS.

De fattiga drabbas först och värst av klimatförändringarna. Därför måste facket vara med och driva löntagarnas roll i omställningsarbetet.

december är det dags för COP21, det stora klimattoppmötet där världens ledare ska samlas för att diskutera klimatförändringarna. Av den anledningen höll världsfacket ITUC ett möte i Paris förra månaden, där jag hade möjligheten att delta för att diskutera fackliga strategier i klimatfrågan.

Jag får ibland frågan varför facket ska engagera sig i klimatet. Frågan är befogad, men om man tränger djupare ner i vilka utmaningar mänskligheten står inför är det lätt att konstatera att det i själva verket är en facklig kärnfråga.

Den utmaning vi står inför kan sammanfattas väldigt enkelt: Vi måste se till att den globala uppvärmningen bromsar in och stannar vid 2 grader. I praktiken innebär detta kraftfulla åtgärder för att ställa om ekonomin.

Vi måste ställa om till förnyelsebara energikällor samtidigt som vår energiförbrukning totalt sett ska minska. Det krävs en industriell revolution där fokus på hållbarhet ersätter industrialismens rovdrift på jordens resurser.

Det kan låta depressivt, men faktum är att även om omställningen är smärtsam kan det också skapas många nya jobb. Beräkningar visar att 2 miljoner jobb skulle behövas i EU-området enbart för att rusta upp och klimat-anpassa byggnader.

Det är här fackets roll är central. I omställning krävs det trygghet. Vad har vi vunnit om vi klarar klimatutmaningen men samtidigt skapar ny fattigdom? För att undvika det måste fackföreningsrörelsen vara på tårna.

Vi är vana vid omställning. Våra medlemmar upplever dagligdags hur industrin förändras. I dag är det marknadsdriven omställning, i morgon är det andra drivkrafter. Fackets roll är dock densamma, nämligen att alltid sätta löntagarnas villkor i centrum.

Det är också vår uppgift att gifta ihop fattigdomsbekämpning med klimatfrågorna. Tyvärr är det så att de svåra följderna av klimatförändringen redan är här.

Som vanligt är det de redan utsatta som blir värst drabbade. På den fackliga klimatkonferensen fick vi vittnesmål både från Filippinerna och Dominikanska Republiken om skadeverkningarna. Den bistra ironin i detta är att det inte är de själva som förorsakat skadorna. Ansvaret för det bär de rikare delarna av världen.

Att vända utvecklingen är sannolikt den svåraste uppgift mänskligheten stått inför. Världens ledare bär ett stort ansvar på sina axlar när de samlas i Paris i december. Jag tycker att chefen för Greenpeace, Kumi Naidoo, sammanfattade det bra på världsfackets klimatkonferens:
"Det handlar inte om att rädda jorden. Planeten finns kvar och återhämtar sig efter att vi försvunnit. Det är framtiden för människan som står på spel."

Per-Olof Sjöö

# data[].attributes.attachment_link.title
"Därför är klimatet en facklig fråga" | Dagens Arbete

# data[].attributes.attachment_link.description
De fattiga drabbas först och värst av klimatförändringarna. Därför måste facket vara med och driva löntagarnas roll i omställningsarbetet. december är det dags för COP21, det stora klimattoppmötet där världens ledare ska samlas för att diskutera klimatförändringarna. Av den anledningen höll världsfacket ITUC ett möte i Paris förra månaden, där jag hade möjligheten att delta för att diskutera fackliga strategier i klimatfrågan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oväder, torka och höjda havsnivåer gör att miljontals människor redan idag mister sin inkomst. Värre riskerar det att bli. Mycket, mycket värre. Enligt FN:s flyktingorgan kommer det om 35 år finnas mellan 250 miljoner och en miljard klimatflyktingar i världen. Dessa strömmar av människor kommer att påverka oss i framtiden, liksom de gör idag. Fattigdom ger få möjligheter för människor att leva mer klimatanpassat eller omskola sig för ett nytt yrke. Förutom förnyelsebar energi och klimatteknologi måste därför COP21 också diskutera människors försörjning och fackets krav på en "Just Transiton" - en rättvis omställning av arbetsmarknaden.

Nedan har vi samlat ett antal viktiga underlag och rapporter, i både djuplodat och lättuggat format. Hör gärna av dig om du vill veta mer.

Inga jobb på en död planet
Fackliga organisationer vet att det inte finns några jobb på en död planet. Världsfacket ITUC har därför, tillsammans med sina över 300 medlemsorganisationer som tillsammans representerar 180 miljoner arbetstagare, formulerat tre krav inför COP21:

Avtalet måste innehålla åtaganden för en "rättvis omställning" av arbetsmarknaden,

Höj ambitionen och skapa fler klimatvänliga jobb,

Ge finansiellt stöd till de mest utsatta människorna.

Hela världfacket ITUC:s position finns här
Infographics Trade unions' Topline demands for COP21 Utvärderingen i sin helhet
Utvärderingens rekommendationer i korthet Globala facket BWIs rapport: Hur trä- och byggbranschen kan bidra till ett bättre klimat - ett arbetstagarperspektiv
Agenda 2030 och COP 21
I de nya utvecklingsmålen som antogs av FN i september, Agenda 2030, har klimatfrågan en viktig roll genom mål 13 (Goal 13. Take urgent action to combat climate change and its impacts) jämte andra fackliga kärnfrågor (Goal 8. Promote sustained, inclusive and sustainable economic growth, full and productive employment and decent work for all). Att vi ska vidta åtgärder mot klimatförändringarna är alltså redan överenskommet, hur detta ska göras genom ett bindande klimatavtal kommer COP21 att handla om.
Mer om Agenda 2030 finns här

Klimatmigration kräver omställning av arbetsmarknaden
Rapporten "Impact of Climate Change on Livelihoods: Case Studies from India, Bangladesh and Indonesia" visar hur klimatförändringar påverkar hur och var människor lever och arbetar i några av världens folkrikaste länder. Översvämningar, skogsbränder eller torka leder till migration i stor skala. Kvinnor och unga arbetstagare är särskilt utsatta, liksom migrantarbetare. Positiva effekter kan finnas, där anpassningen till det nya klimatet kan generera nya jobb och inkomster.
Hela rapporten Impact of Climate Change on Livelihoods
Filmen Impact of Climate Change on Livelihoods, 20 min
Högupplösta infografics:
Klimat och migration Vem förorenar mest i världen?
Klimatutmaningarna och det internationella samarbetet
Inom Union to Unions verksamhet finns flera goda exempel på hur fackliga organisationer agerat för att bemöta klimatförändringarna. Genom att både analysera sin egen miljöpåverkan samt hur klimatförändringar också inverkar på arbetstillfällen och facklig verksamhet har ett antal globala fack påbörjat ett proaktivt arbete för att rädda både jobb och planet. Allt detta presenteras i den nya utvärderingen "Environmental Assessment in International Development Co-operation Projects".

Fackliga strategier och utmaningar i klimatfrågan
Den 18 november drog vi igång den fackliga debatten inför COP21 under seminariet Hållbar global utveckling och omställning på arbetsmarknaden - om klimatförändringar, arbetsmarknaden och hur facket kan bidra. Talare var Sabina Dewan, chef Just Jobs Network, Kristian Skånberg, sustainability economist, Gemma Freedman, Ana-Karin Municio och Jenny Luck, utvärderare av fackliga utvecklingsprojekt och Anabella Rosemberg, Policy Officer Occupational Health & Environment vid världsfacket ITUC.
Hela seminariet finns att se på vår Youtubekanal
ILO ser vikten av hållbar omställning på arbetsmarknaden
FN:s organ för arbetslivsfrågor, ILO, har formellt antagit kriterier för att realisera "Just Transition"-principen. ILO har definierat viktiga steg länder bör vidta för att förändra sina ekonomier till en koldioxidsnål framtid, skapa nya arbetstillfällen och stödja arbetstagare och samhällen inom kol-intensiva industrier och sektorer att omvandlas. Även ett stort antal företag och andra organisationer har ställt sig bakom kravet.
Boost for Climate Action as ILO Adopts 'Just Transition'
Historic partnership of business, NGOs, faith groups and trade unions sign commitment to just transition dialogue for a zero carbon future

# data[].attributes.attachment_link.description
Få har väl missat att världens ledare träffas i Paris i 30 november- 11 december, för att förhandla ett nytt globalt klimatavtal under konferensen COP21. En central faktor för genomförandet ett sådant avtal är människors möjlighet till försörjning. Vi samlat ett antal viktiga underlag och rapporter om fackliga frågor och COP21.

# data[].attributes.attachment_link.title
Seminarium:  Om fackliga strategier och utmaningar i klimatfrågan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miljö Ingen kommer undan de klimatförändringar som uppstår om den globala medeltemperaturen stiger. För att möjliggöra fortsatt goda levnadsförhållanden måste utsläppen av växthusgaser därför minska drastiskt.

Miljö- och klimatfrågor

Eftersom våra levnadsvillkor förutsätter att naturen har bra livsförutsättningar har fackföreningsrörelsen satt miljö- och klimatfrågorna högt på dagordningen. För som Världsfacket (ITUC) uttrycker det: Det finns inga jobb på en död planet. Inga människor heller kan tilläggas.

Gröna jobb

I dag finns en bred enighet om att vi måste hejda temperaturstegringen vilket senast manifesterades i det så kallade Parisavtalet. På FNs klimattoppmöte i Paris 2015 beslutade världens ledare att hålla den globala temperaturökningen långt under 2 grader med ambitionen att inte överskrida 1.5 grader. För att lyckas krävs att den globala fossilanvändningen upphör före 2050 vilket förutsätter en omfattande omställning som måste påbörjas snarast. Världsfacket står bakom målet och vill se en satsning på gröna jobb.

Rättvis omställning

Även om alla tjänar på att minska utsläppen av växthusgaser kommer vissa regioner och sektorer att behöva genomgå en större omställning än andra och därför är det nödvändigt att solidariskt dela på kostnaderna för denna anpassning till klimatvillkoren. Ett ledord för facket är att klimatpolitiken ska präglas av en Rättvis omställning som möjliggör goda arbets- löne och levnadsvillkor.

För Sveriges del kommer växthusgasutsläppen främst från tre sektorer.

Transportsektorn, där persontransporterna står för en något högre andel än godstransporterna.

Industrin, framför allt från industriprocesserna inom stål, cement och kemiindustrin.

Jordbruket, framför allt från djurskötsel men också markanvändningen.

Leverenssäker el

Elsektorn i Sverige släpper ut förhållandevis lite växthusgaser då den nästan uteslutande kommer från förnybar energi som vatten och vindkraft eller från kärnkraft. Svensk elproduktion står nu inför en omfattande förändring de kommande decennierna och för LOs del är det avgörande att den också i fortsättningen kan garantera leverenssäker el till konkurrenskraftiga priser och utan skadlig inverkan på klimat och miljö.

# data[].attributes.attachment_link.description
Miljö Ingen kommer undan de klimatförändringar som uppstår om den globala medeltemperaturen stiger. För att möjliggöra fortsatt goda levnadsförhållanden måste utsläppen av växthusgaser därför minska drastiskt. Eftersom våra levnadsvillkor förutsätter att naturen har bra livsförutsättningar har fackföreningsrörelsen satt miljö- och klimatfrågorna högt på dagordningen.