# data[].attributes.headline
Case: Sådan gik det fangevogteren fra Abu Ghraib

# data[].attributes.subject
Case: Sådan gik det fangevogteren fra Abu Ghraib

# data[].attributes.body
Vi kan koble flere eksperimenter til casen om Lynddie. Bl.a. Asch konformiteteksperiment
Milgram lydighedseksperiment og Zimbados stanford fængselseksperiment. Vi skal forestille os at hun er alene i Irak og omgivet af et frygteligt miljø, så derfor er hun ekstra sårbar. Hun oplever højst sandsynligt gruppepres, og der er helt sikkert en autoritet i fængslet som på en måde har deltaget i det her. Hun lader sig leve fuldstændigt ind i rollen.

# data[].attributes.body
Hvordan kan Asch, Milgram & Zimbados eksperimenter bidrage til at forklare onde handlinger?
- Mennesker er ikke født onde. Det er situationer, omgivelserne, og gruppe konteksten der kan få helt almindelige mennesker til at udføre onde handlinger. Salomon Asch forsøg(konformitetseksperimentet) viser at 36,8% blev påvirket af gruppepres, hvilket viser os at folk som nemt bliver påvirket af andre, nemt kan komme til at udføre onde handlinger. Milgrams forsøg viser at selve situationen, og evt. presset også kan være med til at et helt almindeligt menneske udføre dumme handlinger, udelukkende ved hjælp af autoritet – Altså uden tvang, trusler eller bestikkelse.
Zimbados eksperiment (Stanford fængselseksperiment) giver os et indblik i hvordan omgivelser kan påvirke mennesket i en ekstrem grad, og hvor det ikke er autoriteter der kan påvirke ligesom i  Milgrams eksperiment, men hvor det er den sociale situation der påvirker mennesket.

Vi ser forskellige vinkler på, hvordan man som et helt almindeligt menneske kan komme til, at udføre onde handlinger BLOT ved at være i de forkerte omgivelser og situationer.

# data[].attributes.body
Asch: konformiteteksperiment (Gruppepres)
Milgram: lydighedseksperiment (autoriteter overfor lydighed)
Muzafer Sherrif: Robbers Cave: Den realistiske konfliktteori
Zimbado: stanford fængselseksperiment. (roller og kontekst)
Tajfel Turner: minimalgruppeeksperimentet: sociale identitetsteori
Jane Elliot: A class divided

Kritik:
- negativ påvirkning af forsøgsdeltager, bl.a. psykiske traumer.
Krav:
- Der er kommet strengere krav til forsøgsopsætninger.
- bl.a. er fejlinformering af forsøgsperson blevet forbudt.
- I laboratorieforsøg er de fleste variabler skrællet væk: en voldsom forenkling af virkeligheden.

# data[].attributes.headline
Zimbado: Stanford Prison Experiment 1972

# data[].attributes.subject
Zimbado: Stanford Prison Experiment 1972

# data[].attributes.body
14 almindelige, sunde, psykisk raske, og unistuderende fra Stanford.
7 fangere
7 fangevogtere
Eksperimentet slutter efter 6 dage(skulle være 14)

Pointe: De roller vi har/tildeles har betydning  for vores handlinger.
Miljøet eller konteksten er afgørende for vores handlinger.
- Dehumanisering af fangere.
(de får et nr, kjole på, kaldt grimme ting)

Kritik: han skabte de rammer/resultater, som han ville undersøge om opstod af sig selv. fx stiller han krav om at vogterne skal dehumanisere fangene. -dette sker således ikke af sig selv.

# data[].attributes.body
Pointe: ondskab er ikke i den enkeltes personlighed, men i relationerne. Særligt i relationen til en autoritet.

Lydighed overfor autoriteter er en del af vores opdragelse og socialisering. Forholdet til autoriteter er under forandring.

Kritik: tester for socialdentifikation og at FP oplever at de er med til noget vigtigt. og dermed ikke lydighed overfor autoriteter.

# data[].attributes.body
1) Anvend de allerede kendte begreber til at forklare problemstillingerne i udsendelsen: kultur, etnocentrisme, kulturrelativisme, minoritet, majoritet, assimilation, integration, segregation og to-kulturel livsform.
- Etnocentrisme vil sige, at man grundlæggende set betragter sin egen kultur som den bedste og derudover den eneste rigtige. - det kan vi se ved at moren siger at han ikke må giftes med hende pga hun er anderledes.
majoritet: størstedelen (etniske danskere)
minoritet: mindre delen (udlændinge)
kulturrelativisme: Mohammed prøver at være kulturrelativistisk ved at sætte sig ind i danskernes verden.
segregration: moren vil ikke indgå i den danske kultur

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5554

2) Hvilke kulturelle forskelle kommer til udtryk?
-" hun passer ikke til os og familien"
- generation forskelle
moren siger "vi ligner ikke hinanden, hun passer ikke til vvores religiohn"

3) Beskriv hvilke type konflikter, der er tale om i ”Oprør fra Ghettoen”.
- Konflikt i forhold til den hjemlige kultur. Her har personen igen tilpasset sig til og er blevet assimileret i værtskulturen, men det skaber imidlertid konflikter i forhold til hjemkulturen. Det vil ofte være den unge, der langsomt har tilpasset sig til majoritetskulturen og føler sig godt hjemme i den, men fra familien møder stigende modstand mod og kritik af sin adfærd, fordi den ikke passer ind i hjemkulturens rammer.

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5555

4) Giv eksempler på stereotyper og/eller fordomme.
- moren siger "vi ligner ikke hinanden, hun passer ikke til vvores religion" her mener siger hun bl.a også at hun ikke vil have hendes søn til at gifte sig med en dansker, for så ville han blive skilt 10 gange.

5) Diskuter, hvad der kan gøres for, at de unge mennesker i ”Oprør fra ghettoen” ikke fanges i de kulturelle konflikter, som man kan observere i dokumentaren.
- kontaktteori
jo mindre kontakt mellem majoritet og minoritet = oftere fordomme og intolerence
1. samme socialststatus
2. samarbejde om fælles mål
3. foregå inden for institutionelle rammer (skoler, institutioner)

https://psykologiensveje.systime.dk/?id=c12489

https://psykologiensveje.systime.dk/?id=c12488

# data[].attributes.body
Hvad er en intergruppekonflikt?
- Intergruppekonflikter er generelt interessekonflikter inden for de konkurrerende grupper.
det handler om værdier mellem de to parter, og
modstridende følelser i forhold til hinanden
årsager: økonomi, magt, og værdier.

Hvilke teorier forklarer, hvordan intergruppekonflikter opsta°r?
- den sociale identitetsteori (SIT)
(De sociale kategorier og grupper tilbyder mennesker en social identitet og dermed en plads i verden. Og jo bedre en gruppe eller kategori, man tilhører eller identificerer sig med, jo mere positiv social identitet har man, og desto større er også ens selvværd ifølge Tajfel og Turner.)

- realistiske konfliktteori (RKT)
(Teorien forudsiger, at konflikt mellem grupper opstår på baggrund af interessekonflikter eller konkurrence. Når to grupper ønsker det samme og ikke begge kan få det, opstår der fjendskab. )

Hvad kendetegner teorierne (forklar bagvedliggende eksperimenter kort)?
- SIT-teorien arbejder med et bredere begreb om grupper end Sherif og inkluderer større sociale grupper som f.eks. nationale og etniske grupper, og gør i det hele taget grupper til en delmængde af de mange sociale kategorier, et samfund består af. Sociale kategorier kan f.eks. også omfatte klassebestemte, politiske, kønsbestemte og seksuelle kategorier. Sociale kategorier er defineret ved, at medlemmerne forstår sig selv og bliver forstået af andre som en del af dem.SIT-teorien kan hjælpe med at forstå, hvorfor visse minoritetsgrupper i et samfund (f.eks. bøsser, lesbiske og indvandrere) ofte bliver udsat for negativ stereotypisering. Det gør de, fordi de repræsenterer en levevis, som andre grupper ønsker at lægge afstand til for at forsvare deres egen identitet og deres egen måde at leve på. I værste fald kan det resultere i hate crimes og diskrimination.

Ofte sker det, at svage grupper i samfundet har svært ved eller slet ikke er i stand til at opnå en positiv social identitet, fordi de konstant taber i sammenligningen med stærkere og mere dominerende grupper og måske tillige bliver set ned på af dem. Det går ud over selvværdet blandt medlemmerne i gruppen. Det kan måske endda gå så vidt, at de gør omverdenens eller andre gruppers negative syn på dem til deres eget.

# data[].attributes.body
Definer de forskellige rolletyper i afsnittet.

Tilskrevne roller:
- De tilskrevne roller får vi automatisk i det øjeblik, vi fødes eller når en bestemt alder. Det omhandler køn, alder, race, religion og tradition. Rollen som kvinde eller mand, som ung eller gammel, som muslim eller jøde er eksempler på tilskrevne roller.
Opnåede roller:
- De opnåede roller er dem, vi har opnået gennem en personlig indsats, og som vi i et eller andet omfang selv har været med til at vælge. Fx de forskellige arbejdsroller – lærer, dommer, læge m.m. – er typisk opnåede roller, man har uddannet sig til.
Midlertidige roller:
- Det gælder rollen som f.eks. kunde, patient eller togpassager.
Skabte roller:
- En rolle man selv er med til at skabe. F.eks. for de mere karriereorienterede dele af erhvervslivet, hvor det i høj grad handler om, at man selv er med til at udforme og udfylde sin arbejdsplads. På den måde er det moderne menneske mere ansvarlig over for sin identitetsdannelse.

Diskuter artiklen "Husfædre dør af stress". Vurdér, hvordan vi med rollebegrebet kan forklare, hvorfor det er så svært at bryde ud af de traditionelle kønsroller. Brug blandt andet begreber som rollekonflikt, rolleforventninger, rolleoplevelse, rolledistance og tilskrevne roller.

- Der er nogle rolleforventninger i samfundet, som er meget svære at ændre på. Disse rolleforventninger smitter af på individets rolleoplevelse, og det gør, at det kan være mere vanskeligt at springe ud af disse roller, som feks. husfar. Her taler man altså om rolleaccept eller rolledistance. Måske har fædrene faktisk bare lyst til at blive derhjemme og passe deres børn, men overfor vennerne eller arbejdsgiveren er det faktisk ikke så fedt og de kommer nemt til at stresse over, at de skal stå derhjemme og passe børn, mens livet bare haster af sted udenfor og forsvinder for øjnene af dem.

Opregn nogle af de roller, du selv indgår i til daglig. Diskutér dem, og prøv også her at benytte de forskellige rollebegreber.

- datter,

# data[].attributes.body
Hvad sker der i eksperimentet? Forklar det kort.
- Eksperimentet blev gennemført af læren Jane Eliot blandt en gruppe 9-årige elever. Den første dag fortalte læreren klassen, at brunøjede er mere intelligente og bedre mennesker end folk med blå øjne. De brunøjede elever skulle derfor være de ledende i klassen og fik lov til mange flere ting end de blåøjede, selvom de var i mindretal. De mindreværdige blåøjede skulle holdes på plads med regler som fx at komme sidst ind i klassen, eller sidde bagest i klassen, have kortere frikvarter, osv. De blåøjede skulle også gå med bestemte kraver, som et tegn på deres mindreværdige status. I løbet af meget kort tid begyndte de blåøjede at lave meget dårligere skolearbejde, og de blev deprimerede og vrede. De brunøjede blev derimod ondskabsfulde og undertrykte og mobbede de andre. Allerede den næste dag fortalte elevernes lærer, at hun havde løjet, og hun sagde , at det i virkeligheden var dem med de blå øjne, som var overlegne i klassen. Der efter skiftede mønstret hurtigt. Nu var det gruppen af blåøjede, som udviste fordomme og diskriminerende adfærd. Som afslutning på eksperimentet fortale læreren eleverne, at de havde været med i et eksperiment og at formålet med øvelsen var, at give dem indblik i, hvor modbydeligt fordomme og diskriminering kan være.

Hvilke mekanismer i eksperimentet er det, der fa°r eleverne til at ændre adfærd?
- fordomme og diskriminering, samt stereotype opfattelser af hinanden baseret på ydre tegn

Hvordan kan den sociale identitetsteori bruges til at forklare eksperimentet?
- fordi at i den sociale identitetsteori der er  Vores sociale identitet er afledt af de grupper, vi tilhører i. Har grupperne høj status, kan vi få høj status. Resultatet er, at vi overvurderer værdien af vores egen gruppe og devaluere andre grupper .

# data[].attributes.body
a. Hvad er en gruppe i psykologisk forstand, og hvilken betydning har gruppen for individet? (Læs første afsnit på dette link: https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5536 )

- en gruppe er når nogen mennesker er sammen om et "mål"  som de er mere eller mindre enige om at forfølge. Målet skal helst være tydeligt og have betydning for alle i gruppen. Dernæst må der også udvikles et minimum af fælles aftaler og normer, som afstikker rammerne for.

- gruppens betydning for individet kommer an på hvilken type gruppe man snakker om. Nogen grupper påvirker individet mere end andre.
vi har brug for grupper og mennesker omkring os.

b. Hvordan kan gruppepres defineres? (læs første afsnit i dette link:
- gruppepres kan defineres ved at når en gruppe skal kunne fungere sammen, er det nødvendigt, at det enkelte medlem af gruppen i en eller anden grad tilpasser sig de andre i gruppen. En fælles enighed om, hvordan man fungerer sammen socialt og arbejdsmæssigt i gruppen, må være til stede, for at gruppen som helhed skal fungere og udføre sine aktiviteter. Det betyder, at de enkelte gruppemedlemmer underlægges et vist gruppepres, og socialpsykologien kanfortælle, at mange mennesker giver efter for dette pres og i et eller andet omfang retter ind i efter de fælles normer og forventninger, der ligger i gruppen.

https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5535 )

c. Har du selv oplevet gruppepres? Hvis ja, i hvilken situation var det?
- Ja, med hensyn til rygning

d. Beskriv kort, hvad Solomon Asch’s stregforsøg handler om. (Læs følgende afsnit: https://psykologiensveje.systime.dk/?id=c12430)
- forsøget gik ud på at alle deltagere i eksperimentet blev placeret i et lokale, og det blev fortalt, at øvelsen var en synstest. De blev sat til at sammenligne én linje med tre andre linjer af forskellige længder og skulle herefter udpege, hvilken af de tre linjer, der havde samme længde som den første. De øvrige deltagere havde fået besked på at give det samme – men forkerte – svar. Denne øvelse blev gentaget mange gange, og forsøgspersonen blev altid bedt om at svare som den sidste.
- I Aschs forsøg blev 36,8 pct. af personerne påvirket af det kunstigt skabte gruppepres til at svare på tværs af, hvad de ellers ville have gjort.
- Men på den anden side er det også vigtigt at huske på, at hele 63,2 pct. i Aschs forsøg rent faktisk svarede rigtigt. Disse personer må på en eller anden måde have været i besiddelse af nogle personlige ressourcer til at modstå presset fra de andre i gruppen.
Grunden til at nogle kan sige fra, og sige sin egen mening uden at blive påvirket af andre i gruppen kan være på grund af:
- resilens:
- demokratisk familieform.

e. Hvad sker der i Ash’ røgforsøg?
-  de to personer reagere overhovedet ikke på røgalarmen, og røgen der efterfølgende kommer ind. Når de bliver konfronteret med det, så synes de faktisk ikke de blev presset af de andre. De påstod ikke at de gjorde noget forkert.

f. Hvordan kan teorien omkring holdninger komme i spil i forklaringen af det, der sker i forsøget med Stand Up Showet og karaktergivningen af showet?
- ens holdninger bliver påvirket af andre mennesker, selvom vi umiddelbart ikke lægger mærke til det selv.

# data[].attributes.body
Rep-Talk : the danger of a single story. Adichie.
forenklede opfattelser af hvordan mennesker er, som ofte bygges på single storys.  hvilke stereotyper og fordomme kommer til udtryk undervejs?
- chocolate color skin "people like me"
- vi fokusere på forskellen mellem mig og dig.
The single story creates stereotypes
"she felt sorry for me even before she saw me"
"I would see african familys as I saw fide's family as well"
"they were not starving, so they weren't basically africans"
"mexicans sneeking through the border, smoking"

Hvad er hendes hovedkonklusion?
-  hendes hovedkonklusion er at man ikke skal dømme mennesker udfra noget der er blevet fortalt, og at mennesker mangler viden. "when we reject a single story that is been told, we regain a kind of paradise"
Har du en single story om noget?
- da jeg boede hos min familie i USA var der næsten kun mexicanere i vores neighboorhood. Ved siden af vores hus, boede der derimod en gammel Amerikansk mand som engang fortalte min faster at hun skulle passe på med at være for sød mod de mexicanere og invitere dem hjem, da de kan udnytte gæstligheden og finde på at stjæle. Da han så min søster og jeg sidde ude i haven kom han og fortalte det samme til os. Dog har der aldrig været et tyveri i vores neighboorhood.

# data[].attributes.body
Primærgruppe:
- karakteriseret ved nærkontakt og nært samarbejde ansigt til ansigt. Eksempel: familien og de nære venner. Det giver sig selv, at en primærgruppe ikke må være større, end at alle kender hinanden personligt og kan mødes ansigt til ansigt, som Cooley siger. For det særlige ved primærgruppen er jo netop de stærke følelsesmæssige bånd, der udvikler sig mellem medlemmerne.

Sekundærgruppe:
- sekundærgruppen, det er hvor forholdet mellem medlemmerne er langt mindre personligt og intimt og mere bygget op omkring nogle specifikke fælles interesser, som man mødes om. Eksempler: arbejdskollegerne, eller  sportsforening.

Formelle grupper:
- En formel gruppe er en gruppe, der er dannet helt bevidst og ofte med det helt klare formål at skulle løse specifikke opgaver. De sjældent et meget personligt forhold til hinanden. Prototyper på en formel gruppe kan være en skoleklasse, en bestyrelse, et elevråd eller en projektgruppe på en uddannelsesinstitution eller en arbejdsplads.

Uformelle grupper:

- denne gruppe er dannet spontant og ud fra fælles interesser eller gensidig tiltrækning. Gruppen vil ofte være præget af solidaritet og kammeratskab. Eksempler : venskabsgruppe eller en klike i en klasse eller på en arbejdsplads.

Referencegrupper:
- R eferencegrupper. Det er de grupper, hvorfra vi henter vores ideer, normer og holdninger; de grupper vi ser op til, henter vores idealer fra og ønsker at sammenligne os med. Fra en sådan gruppe henter vi en vigtig del af vores identitet og selvforståelse. Fx en gruppe, vi godt ved, vi ikke kan blive medlem af, f.eks. en bestemt musikgruppe, en bestemt klub eller et bestemt socialt miljø.

Medlemsgrupper: En medlemsgruppe er ganske enkelt en gruppe, man er medlem af. (fodboldklub eller lign.)

Indgrupper: indgrupper er dem, vi forstår os selv som en del af, identificerer os med og har en betydelig loyalitet i forhold til.

udgrupper: Udgruppen kan være fans fra en anden fodboldklub, eller medlemmer af en anden religiøs, etnisk eller politisk gruppe, end den man selv tilhører.

Forskellene mellem indgrupper og udgrupper kan vokse til et regulært konfliktforhold, hvor de andre er de onde, de forkerte, de fortabte, de fjendtlige, og hvor alle nuancer i forståelsen af dem forsvinder til fordel for negative stereotyper og fordomme.

2. giv eksempler på hvike i indgår i
- jeg indgår i den primære gruppe(familien, nære venner), sekundære gruppe(arbejdskollegaer), og uformelle gruppe(venskabsgruppe.
3. udpeg grupperne i casen "bidt af fodbold"
- udgrupper, indgrupper, uformelle grupper,

# data[].attributes.body
Stereotyper er forestillinger, vi har, om hvordan mennesker, der tilhører forskellige grupper eller kategorier, typisk er eller opfører sig. Man kan tale om bestemte kønsstereotyper, der indeholder billeder af, hvordan henholdsvis mænd og kvinder typisk er.
Det er en slags generalisering af et område/felt man ikke har så meget indsigt i. Det er bl.a også et redskab til at strukturere vores omgivelser.

Hvad kendetegner stereotyper? At have stereotype opfattelser af andre mennesker vil sige, at man forbinder dem med bestemte karaktertræk. Disse træk kan både være positive og negative, men som oftest er de negative. Stereotype opfattelser kan føre til fordomme om bestemte grupper og racisme.

- Stereotyper er således i høj grad socialt og kulturelt bestemte.
- I en kultur vil der være dominerende stereotyper knyttet til centrale kategorier i samfundet (alder, køn, seksualitet, arbejde, uddannelse og etnicitet m.m.) – stereotyper, som den enkelte ofte uden at være bevidst om det overtager og gør til sine egne.
-