# data[].attributes.body
Slottskirken i Wittenberg

# data[].attributes.body
Martin Luther
Jean Calvin
Fredrik Den Vise
Erasmus av Rotterdam
Ulrich Zwingli

# data[].attributes.headline
Alle frie menn i Romerriket fikk borgerrett

# data[].attributes.subject
Alle frie menn i Romerriket fikk borgerrett

# data[].attributes.body
Den viktigste politiske hendelsen i Norge i perioden 1500-1800 var selvstendighetstapet. Innføringen av eneveldet i 1660 førte til at Danmark-Norge ble en av de mest sentralstyrte statene i Europa, og myndighetene fikk stadig sterkere grep om befolkningen. Staten kunne tvinge bøndene til militærtjeneste, kreve inn skatt og toll og styre folks liv. Norge var lenge nesten utelukkende et jordbrukssamfunn. Gjennom hele perioden opplevde landet et kraftig befolkningsvekst. Økende utenrikshandel og nye næringer førte til en sterk økonomisk utvikling. De store handelsinntektene ga grunnlag for en sterk elite av kjøpmenn og embetsmenn. I årene 1660-1814 begynte eliten langsomt å stille spørsmål om det danske og eneveldige styret. Burde ikke flere beslutninger som angikk Norge bli tatt her, og burde ikke befolkningen selv delta i styret.

# data[].attributes.body
Christopher Colombus
Vasco da Gama
Niccolo Machiavelli
Bartolome de Las Casas
Francisco Pizarro
Hernan Cortez

# data[].attributes.body
Reformasjonen på 1500-tallet førte til en varig splittelse av kristenheten. Religionskriger mellom katolikker og protestanter brøt ut både innenfor land og mellom stater. Konfliktene bidro til statsutviklingen i Europa. Behovet for militære styrker vokste, og med det krav om økte inntekter. Effektive byråkratier sørget for bedre skatteinnkareving, noe som igjen førte til sterkere og mer sentraliserte stater. Flere av dem var såkalte konglomeratstater, samlinger av ulike territorier. Andre stater opplevde en motstatt utvikling. I Tyskland ble sentralmakten svekket og splittet opp i et utall selvstyrte byer og fyrstedømmer. De fleste statene utviklet seg enten som enevelder eller som konsitusjonelle kongedømmer. Eneveldet var mest gjennomført i Frankrike. I England vant det konsitusjonelle kongedømmet fram. Hovedideen var at monarkenes makt kom fra folket, og at den burde kontrolleres av mer eller mindre folkevalgte organer. Tidenes politiske tenkere var også tilhengere av merkantilismen. Målet for denne økonomiske teorien var å samle mest mulig handel og rikdom innenfor en statsgrenser. Den økonomiske veksten fortsatte i Europa. Moderne kapitalismen spredte seg langsomt utover fra kjerneområdene i Nord-Italia og i Nederland. Spesielt Amsterdam og London vokste nå fram som økonomiske kraftsentre, mens andre deler av Europa sakket akterut. Særlig gjaldt det øst-Europa hvor det ikke utviklet seg kapitalisme eller moderne styreformer slik det gjorde i vest.

# data[].attributes.body
I denne perioden ekspanderte Europeerne over store deler av verden. Europe knyttet fjerne land til et nettverk på rekordtid. Som kjent dominerte Spania og Portugal denne fasen i starten. Colombus oppdaget Amerika, selv om han tenkte å dra til India, denne ekspansjonen var banebrytende. Etter hvert som tiden gikk meldte land som England og Frankrike seg på i koloniseringskappløpet. Dette førte til kulturmøter verden aldri hadde vært vitne til før. Europeerne spredte Kristendom sykdommer og i noen tilfeller sykdommer som kunne utrydde mange av urfolkene. Trekanthandelen var også veldig viktig i denne tiden i og med at Europeerne utvant mange nye ressurser fra de nylig oppdagede områdene. Man kan si at dette var starten på det man kan kalle globalisering i verden.

# data[].attributes.body
Kirkeorganisasjonen var i tidlig middelalder godt utbygd regionalt og lokalt. I tidlig middelalder begynte biskopen i Roma å kalle seg pave og gjorde krav på en overordnet myndighet innenfor kristendommen. Kirken ble en mektig institusjon i høymiddelalderen. Frankerriket, Det østromerske riket og Det arabiske riket preget middelhavsområdet i tidlig middelalder. 1. juledag år 800 ble Karl den store kronet til keiser av paven i Roma. Karl styrke riket gjennom det som tradisjonelt er blitt kalt et føydalt system. Føydalisme bygde på personlige troskapsbånd mellom herrer og vasaller. Frankerriket ble i 843 delt mellom Karls sønnesønner. Den østelige delen ble til Det tysk-romerske keisrriket. I 1066 erobret Vilheim av Normandie England og innførte et føydalt system der. I dag er føydalisme begrepet omstridt blant historikere. Det arabiske riket oppsto med framveksten av islam, men riket ble gradvis splittet. Relgionen kom derimot til å leve videre i de områdene ararberene hadde erobret.
Det øst romerske riket besto til 1453, da det ble erobret av osmanene. I høymiddelalderen ble det strid mellom pave og keiser om valg og innsetting av biskoper. Striden endte med at kirken skulle få gjøre dette selv, men keiseren beholdt fortsatt en viss innflytelse. I 1095 oppfordret paven til korstog for å befri Det hellige land fra muslimene. Korsfarerne erobret Jerusalem og nærliggende områder. Under den kurdiske hærføreren Saladin erobret muslimene tilbake Jerusalem i 1187. Kongerikene i Europa utviklet et fastere styringsapparat i høy middelalderen. Men det gjaldt ikke Det tysk-romerske riket, som i sen middelalderen er blitt regnet som en nedgangstid med pest, kriger, bondeopprør og splittelse innenfor kirken. På den andre siden var det også en tid med vekst og omstilling. I Nord-Italia blomstret for eksempel handelen, og mange bønder fikk det bedre etter svartedauen.

# data[].attributes.headline
Middelalderen - kjente personer og bygninger 

# data[].attributes.subject
Middelalderen - kjente personer og bygninger 

# data[].attributes.body
Personer
Benedikt av Nursia (480-543)
Keiser Justinian (482-565)
Muhammed (570-632)

# data[].attributes.body
Den første delen av den Norsk middelalderen er også kjent som vikingtiden. Vikinger fra store deler av Skandinavia deriblant Norge, plyndret mange ulike steder, ofte f.eks kloster (Norge var ikke Kristent på denne tiden). Vikingene dro på tokt for å ta over territorium og plyndre skatter. Vikingene var ledet av høvdinger som var mektige menn. Høvdingene hadde gode relasjoner med bønner, god handel og gode venner var viktig i middelalderen i og med at krig uvennskap kunne lure rett rundt hjørnet. Tidlig 1000-tallet i Norge oppsto en hardhendt kristning. Olav Haraldson ville Kristne hele Norge, men hæren hans ble slått ved slaget på Stiklestad, men Norge skulle uansett bare bli et enda mer Kristent land. Kirker ble bygd for både konger og høvdinger for å utbre den nye religionen. Etter hvert kom høymiddelalderen, dette blir regnet som en storhetstid i Norge, politisk, økonomisk og kulturelt. Norge var også preget av enkelte borgerkriger i og med at makt og penger ble en større faktor. Sverre Sigurdsson ble Konge når overkastet Erling Skakke og kong Magnus, men Sverre fikk ingen fredelig regjeringstid. Sverre havnet i konflikt med kirken og ble bannlyst, men Norge skulle etter hvert få mer stabilt kongedømme. Norge fikk arvekongedømme i 1260, noe som stabiliserte sitasjonen med borgekriger i Norge. Etter hvert kom svartedauden til Norge i 1349, den fikk store samfunnsmessige konsekvenser for Norge i og med at nesten halvparten av vår befolkning døde. Det ble også mindre mat i og med at jordbruket ble satt ute av spill. Det ble også store inntektstap for samfunnet pga. f.eks dette. Fra 1397 til 1523 utgjorde Danmark Sverige og Norge Kalmarunionen. Svenskene brøt ut i 1523, mens Norge ble i økende grad styrt av Danmark.

# data[].attributes.body
Personer
* Snorre Sturlasson
*Harald Hårfagre
*Olav Tryggvason
*Håkon Adalsteinsfostre
*Olav Haraldssons
* Harald Gille
*Kong Sigurd Jorsalfare
*Kong Sverre
*Magnus Erlingssons

(Bygninger)
*Osbergskipet
*Langhus
*Nidarosdomen

# data[].attributes.body
800-1536

# data[].attributes.body
Framveksten av polisstatene regnes som antikkens begynnelse. En polisstat var en bystat med et tilhørende jordbruksområde. Borgerretten i en polisstat var forbeholdt menn som eide jord og kunne stille som soldat med egen utrusting. Det fantes flere hundre greske polisstater. Athen og Sparta var de mektigste av dem. I Athen utviklet det seg et demokrati, mens Sparta mer var et oligarki. I Sparta var hele samfunnet innrettet på å holde høy militær beredskap på grunn av frykten for opprør blant de undertrykte helotene. Kvinnene hadde større frihet og flere rettigheter i Sparta enn i Athen.

# data[].attributes.body
Spartacus
Solon
Platon
Aritstotoles
Zevs
Leonidas
Aleksander den store
Cæsar
Plutark

# data[].attributes.body
Akropolis
Partenon-templet
Forum Romanum

# data[].attributes.headline
Det første ekte menneske (Homo habilis) 

# data[].attributes.subject
Det første ekte menneske (Homo habilis) 

# data[].attributes.body
Istarporten inn til Babylon
Zigguraten

# data[].attributes.body
Tutankhamon
Nebukadnesar

# data[].attributes.body
For omkring 2,5 millioner år siden dukket det første "ekte" mennesket opp, Homo habilis. Dette var det nevenyttige mennesket, og starten på det som skulle evolusjoneres til Homo sapiens. Homo Sapiens vandret ut av Afrika for 75000 år siden. De tidligste menneskene var jegere og samlere som var i grupper på ofte 20 stykker på leting etter mat. De hadde en lav levealder pga. underærnering, sykdom og barskt klima.

Senere skulle jordbruksrevolusjonen oppstå. Mennesket startet opp jordbruk hvor de sådde korn og brukte dyr i en mer strukturert sammensetning som å bruke kuer til melk osv. At menneskene gre inn i naturen bidro til en mer stabil situasjon for samfunnet. Flere byer ble også grunnlagt under denne perioden, ettersom velstand kunne vokse pga. mer mat.

Mesopotemia (sivilisasjonens skygge) er den første sivilisasjonen vi kjenner til, for omkring 5500 år siden vokste små bosettinger rundt elvene Eufrat og Tigris

Egypt også kalt faraoens rike er kjent for sine pyramider og elven Nilen. De eldste sporene av den gamle sivilisasjonen går ca. 5000 år tilbake.

# data[].attributes.body
Thomas, Jacob, Benjamin og Jonas

# data[].attributes.body
ca 2,5 Millioner år f.Kr.

10 000 f.Kr.

3500 f.Kr.

3000 f.Kr.

2000 f.kr

1200 f.kr

800 f.kr

500 f. Kr.

508 f.Kr

510 f.kr
'
400 f.kr

200 e.kr

800 e.kr

900

962

1000

1095

1214

1300-

1347

1300-1400

1453

1500-

1300-1600

1397

1492

1519

1530

1600-

1609

1642

1645

1620

1700-

1536-1800