# data[].attributes.body
1. Maidontuotannon tutkimuksia tehdään Luken tutkimusnavetalla Maaningalla, Jokioisissa ja Viikissä Helsingin yliopiston tutkimusasemalla. Naudanlihantuotannon tutkimuksia tehdään Ruukissa.
Tutkimustuloksia julkaistaan tutkimuslaitosten sivuilla. Rahoitusta tutkimukset saavat esim. EU:lta, ruokatuotannon ja maatalouden yrityksiltä sekä maa- ja metsätalousministeriöltä eli makeralta.

2. Tutkimus: Palkokasvit elintarvikkeina

Tutkimuksen tavoitteenna on tuottaa ajantasaista tietoa suomessa käytettivistä palkokasveista. Tutkimuksen tulokset ovat tarkoitettu avuksi elintarvikeketjun yrityksille ja yrittäjille. Tuloksissa selviää optimaaliset viljelyolosuhteet erilaisille palkokasveille, sekä tietoa niiden erilaisista pitoisuuksista.
Tutkimuksen on tehnyt ja julkaissut Luke.

https://jukuri.luke.fi/bitstream/handle/10024/541513/luke-luobio_10_2018.pdf?sequence=1&isAllowed=y

# data[].attributes.headline
Rukiin käyttömahdollisuudet kasvavien nautojen ruokinnassa 

# data[].attributes.subject
Rukiin käyttömahdollisuudet kasvavien nautojen ruokinnassa 

# data[].attributes.body
https://jukuri.luke.fi/bitstream/handle/10024/540948/luke-luobio_78_2017.pdf?sequence=1&isAllowed=y
- tavoitteena lisätä rukiin viljelyä Pohjois-Pohjanmaan alueella, lisäämään viljelijöiden tietoutta ja luoda paremmat markkinat leipäviljaksi kelpaamattomille ruiserille.
- rukiin käyttö ei vaikuttanut merkittävästi syöntiin, kasvuun tai teurastuloksiin. Rukiin käyttö ei aiheuttanut terveysongelmia, korkeillakaan käyttömäärillä --> nykyiset rukiin käyttösuositukset alhaisia. Huom. ruokintakokeessa käytetty hyvälaatuista viljaa! Heikkolaatuista viljaa käytettäessä rajoitteet. Huomioitava myös torajyvä.
- tulokset  julkaistu Luken verkkosivuilla

# data[].attributes.body
1. Tutkimuksia maidontuotannossa tehdään Halolan koetutkimusnavetassa Maaningalle,  sekä Jokioisissa (Minkkiö) sekä Helsingin yliopiston Viikin koe- ja tutkimustilalla Helsingissä.  Lisäksi tutkimuksia tehdään yksittäisissäkin navetoissa esimerkiksi ammattikorkeakoulujen kanssa hankkeiden puolesta (esimerkiksi VAAVI-hankkeen rs- ja koronavirustutkimus).

Naudanlihatuotantoa tutkitaan suomessa Ruukissa, jossa tutkitaan myös peltoviljelyä.

Tutkimuksia julkaistaan Luken, Eviran sekä MTT sivuilla,  alan verkkosivuilla, lehdissä sekä hankkeiden verkkosivuilla.

Tutkimukset saavat rahoitusta EU:lta, Ely-keskukselta, Makeralta sekä tarvittaessa yksityisiltä rahoittajilta (yritykset/yhdistykset/säätiöt jne. esimerkiksi hankkeiden tiimoilta).

2. Pihvirotuisten nautojen teurasominaisuudet ja lihan laatu
MTT:n hallinnoiman InnoNauta Kehitys –hankkeeseen liittyvä tutkimus: Pihvirotuisten nautojen teurasominaisuudet ja lihan laatu

Tavoitteena oli selvittää rodun ja ruokinnan vaikutuksia naudan ruhojen teuraslaatuun sekä lihan laatuominaisuuksiin. Hankkeessa toteutetun ruokintakokeen tarkoituksena oli selvittää ruokinnan väkirehutason (20 tai 50 %) ja valkuaistäydennyksen vaikutuksia eläintuotokseen sekä ruhon ja lihan laatuun kasvavilla hereford- ja charolais-rotuisilla sonneilla.

Tutkimusten perusteella liharotuisten nautojen välillä on selkeitä rotueroja tuotanto-ominaisuuksissa. Lähtökohtaisesti yksikään rotu ei kuitenkaan ole ylivertainen kaikissa ominaisuuksissa, joita tarvitaan emolehmätuotantoon perustuvassa naudanlihantuotannossa. Tällä hetkellä ei ole tietoa siitä, mitkä ovat tuotetun pihvilihan syöntilaatuominaisuudet edes keskimäärin. Geenitestejä voidaan kenties käyttää tavoiteltaessa lopputuotteen tasaista laatua ennen kaikkea lihan mureutta. Nykyisten kaupallisten geenitestien toimivuus suomalaisiin olosuhteisiin on vielä kyseenalaista.

Tutkimus on julkaistu jukurin kautta netissä, MTT:n raporttina Sitä on myös käytetty aineistona emolehmätilojen koulutushankkeessa Ylivieskassa sekä opinnäytetyön lähteenä. http://jukuri.luke.fi/bitstream/handle/10024/479941/mttraportti46.pdf

Miten tuloksia viedään käytäntöön?

Eläinten perimään jokaisen tuottajan tulisi kiinnittää huomiota

# data[].attributes.body
2. Tutkimus: FootprintBeef- Naudanlihantuotannon ympäristövaikutusten vähentäminen.-> Hankkeessa tarkastellaan naudanlihan eri tuotantotapojen (yhdistetty maidon- ja naudanlihantuotanto sekä pihvikarja).
- Tavoitteena löytää keinoja naudanlihatuotannon ympäristövaikutuksien pienentämiseen, koska julkisuudessa on keskusteltu naudanlihatuotannon suurista ympäristökuormituksista, varsinkin ilmasto- ja rehevöittävistä vaikutuksista.
- Tutkimustulos: Eläinten kasvua nopeuttamalla voidaan vähentää kaikkia ympäristövaikutuksia tuotettua lihakiloa kohden. Lisäksi eläinjalostuksen avulla pystytään parantamaan nautojen rehun hyväksikäyttökykyä, mikä myös keventää ympäristökuormitusta. Naudanlihantuotannon aiheuttamia ilmastovaikutuksia voidaan leikata jopa neljänneksellä, jos tuotannossa otetaan käyttöön tehokkaimmat päästöjen vähennyskeinot (mm.hyvin sulava säilörehu, viljely hyväkuntoisilla kivennäismaapohjaisilla pelloilla sekä runsaat sadot).
- Julkaistu Luken-sivustolla ja uutisoitu laajasti valtakunnan medioissa.
- Tulosten avulla kotimainen naudanlihantuotantoketju voi vähentää ympäristövaikutuksiaan huomioimalla hankkeessa havaitut ketjun kehittämistoimenpiteet.

# data[].attributes.body
1. Luke Luonnonvarakeskuksen tutkimusnavetoissa. Maidontuotannon tutkimuksia tehdään Maaningalla ja Jokioisissa, lihantuotannon tutkimuksia Ruukissa. Myös Helsingin yliopiston opetus- ja tutkimustilalla Viikissä on tutkimusnavetta.

Tutkimuksia julkaistaan mm. alan ammattilehdissä, Luken ja yliopistojen sivuilla, alan kirjallisuudessa ja muualla mediassa/netissä. Tutkimuksia rahoittavat mm. EU, Maa- ja metsätalousministeriö, Ely-keskus ja maatalousalan yritykset, esim. teurastamot ja meijerit.

2. Tutkimuksen nimi:   Elinvoimaiset pihvivasikat kylmissä tuotanto-olosuhteissa: Vaali viisaasti vasikkaa -hankkeen kirjallisuusselvitys.
Tekijä: Pesonen, Maiju.
Julkaisuaika: 2018.

Tutkimuksen tavoite:  Koota tietoa pihvivasikoiden elinvoimaisuuteen vaikuttavista tekijöistä painottaen kylmissä olosuhteissa tapahtuvaa tuotantoa. Työssä tarkastellaan eri rotujen ja risteytysten tuotanto-ominaisuuksia, emolehmän tiineyden aikaisen ruokinnan vaikutuksia, kylmien olosuhteiden aiheuttamia haasteita sekä ternimaidon merkitystä.

Tutkimuksessa selvisi, että tuotannon kannattavuuteen vaikuttaa rotutyypin valinta, poikimavaikeuksien ennaltaehkäisy, emon kuntoluokka ja ruokinnan taso, poikimisten valvonta, ongelmiin puuttuminen ajoissa, kuivituksesta huolehtiminen sekä ternimaidon saanti ajoissa.

Tutkimus on julkaistu Luken nettisivuilla julkaisut-sivulla. Tuloksia voi hyödyntää käytännössä esim. naudanlihantuottajat sekä alan opettajat ja opiskelijat.

# data[].attributes.body
1.  LUKE:n tutkimusnavetat (maitotutkimuksia Maaningalla ja Joikioisissa. Lihatutkimusia Ruukissa). Myös Viikissä sijaitsee tutkimusnavetta, Helsingin yliopiston alaisuudessa.  Tutkimuksia julkaistaa mm. LUKE:n tai tutkimuslaitosten nettisivuilla.
Tutkimuksia rahoittaa mm. EU, suuret yritykset (Atria, Faba,Valio...), Makera, korkeakoulut...

2. Elinvoimaiset pihvivasikat kylmissä tuotanto-olosuhteissa.
Maiju Pesonen.
Tavoitteena oli koota tietoa pihvivasikoiden elivoimaisuuteen liittyvistä tekijöistä, kylmissä olosuhteissa.
Selvityksessä selvisi että emon kuntoluokka ja ruokinnantaso ,sekä ternimaito ovat keskeisiä tekijöitä vasikan menestymisen kannalta, kun oikiminen tapahtuu kylmissä olosuhteissa. Rotutyyppi tulisi valita tilan resurssien mukaisesti.
Selvitys on julkaistu LUKE:n sivuilla.
Tieto on saatavissa myös VAAVI-hankkeen tietopankissa.
Tutkimusta on esitetty VAAVI-hankkeen koulutusissa.

# data[].attributes.body
1. Maidontuotannon tutkimusta tehdään Maaningalla, Jokioisten Minkkiöllä ja Viikissä. Naudanlihantuotannon tutkimukset tehdään Ruukissa. Lisäksi tutkimuksia tehdään navetoissa ympäri Suomea ja ammattikorkeakouluissa.

Tutkimuksista tietoa julkaistaan Luken sivuilla, alan lehdissä ja esimerkiksi rahoittajien medioissa (Atria, Faba, Valio jne.)

Edellä mainittujen lisäksi rahoituksia saadaan Makeralta, Eu:lta ja ELY-keskuksilta.

2. Tuottava itäsuomalainen naudanlihantuotanto-hankkeessa selvitetään, millaisia vaikutuksia nurmisäilörehun hometoksiineilla on nautoihin ja mitä tulevaisuuden tutkimustarpeita asiaan liittyen on olemassa.

Tutkimuksessa selvisi, mitkä tekijät aiheuttavat hometoksiinien syntymistä (kosteus ympäristössä ja rehumassassa, lämpötilojen vaihtelut sekä suurimpana tuhohyönteiset) ja miten ne kulkeutuvat esimerkiksi maidosta elintarvikkeisiin. Hometoksiinimyrkytyksiä on vaikea tunnistaa ja eri toksiinit vaikuttavat eläimeen eri tavoin.

Tutkimuksen tulokset julkaistiin Nauta-lehdessä.

Tutkimuksen myötä rehunlaatua voidaan parantaa ja sitä kautta vaikuttaa eläinterveyteen. Käytännön sovellus hometoksiinien analysointiin olisi tarpeen.

Tuottava itäsuomalainen naudanlihantuotanto - hanketta rahoitettiin Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta  ja tuki myönnettiin Pohjois-Savon ELY-keskuksen kautta.

https://portal.mtt.fi/portal/page/portal/mtt/mtt/esittely/toimipaikat/ruukki/Nauta_lehti%202_2018%20hometoksiinit.pdf

# data[].attributes.body
1. Maidontuotannon tutkimukset tehdään Maaningalla, Jokioisissa ja Viikissä. Naudanlihantuotannon tutkimukset tehdään  Ruukissa. Tutkimuksia julkaistaan netissä, lehdissä ja kirjoina. Rahoitusta tutkimuksiin saadaan EU:lta, Makeralta ja ELY-keskukselta ja eri tahoilta, jotka tutkimuksen haluaa teettää.

2.  https://jukuri.luke.fi/bitstream/handle/10024/542539/luke-luobio_39_2018.pdf?sequence=2&isAllowed=y

-Maailman halutuinta maitoa Suomesta : Suomen lypsykarjatalouden tutkimuksen strategia 2018–2025

-Tutkimuksen tavoitteena oli  Suomen lypsykarjatalouden kansallisen ja kansainvälisen kilpailukyvyn sekä maaseudun elinvoiman vahvistaminen.
-Pysyäkseen kilpailukykyisenä kansainvälisesti Suomen maitosektori tarvitsee huippuluokan tutkimustietoa sekä uusia innovaatioita.
-Tutkimuksessa selvisi, että rahoitus olisi varmistettava pitkäjänteisiin elinkeinoa palveleviin tutkimusaiheisiin ja osaamisen kehittämiseenja uudistamiseen.
-Tulokset on julkaistu netissä Luken sivuilla ja lisäksi se on painettu julkaisuksi.
-Tuloksia viedään käytäntöön lisäämällä yhteistyötä eri toimijoiden välillä. Tutkimukset laitokset ja navetat on tärkeitä, kuten kansainvälinen yhteistyökin.

# data[].attributes.body
1. Maidontuotannon tutkimus,  Ravintoaineiden saanti maidontuotannon taustalla - perusteita KarjaKompassin käyttöön.  (Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus), Jokioinen.

- Julkaisuja pääsee lukemaan Luken, MTT ja Eviran verkkosivuilla.

- Rahoitusta tutkimuksiin saa makeralta, isoilta yrityksiltä, EU:lta, hankerahoituksista ja valtiolta.

-   Ravintoaineiden saanti maidontuotannon taustalla - perusteita KarjaKompassin käyttöön.

# data[].attributes.body
1. Yliopiston tutkimusasemilla- ja navetoissa ympäri Suomea. Tunnetuimmat ovat Viikki, Jokioisten Minkkiö ja Maaningan tutkimusnavetta. Minkkiön tutkimusnavetassa pystytään tutkimaan eri ominaisuuksia lehmäkohtaisesti. Lihantuotannon tutkimusnavetta sijaistee Ruukissa. Tutkimuksia rahoitetaan Maa- ja metsätalousministeriön, EU:n, ELY:n sekä eri maatalousalan yritysten kautta.

2. MTT:n tekemä tutkimus, Nurmisäilörehun laadun merkitys lihanaudan ruokinnassa, tekijänä Arto Huuskonen.
https://www.researchgate.net/publication/242623639_Nurmisailorehun_laadun_merkitys_lihanaudan_ruokinnassa

Tutkimuksen tavoitteena on selvittää ja kartoittaa nurmisäilörehun laadun merkitystä lihakarjan ruokinnassa. Ruokinta vaikuttaa eläimen terveyteen ja kasvuun. Ruokinnalla on myös taloudellisia vaikutuksia kannattavuuteen. Syödystä kuiva-aineesta 20% on oltava karkearehua, jotta pötsin toiminnot säilyvät normaaleina. Tutkimuksessa 60-70% väkirehutasolla havaittiin selviä rehun sulavuusongelmia. Tutkimuksessa selvisi, että säilörehun korkea raakavalkuaispitoisuus vaikuttaa negatiivisesti typen hyväksikäyttöön. Tämä lisää kotieläintuotannon ympäristökuormitusta. Ihanteellinen säilörehun raakavalkuaispitoisuus on 12-13%. Tutkimuksen tuloksista on apua ruokinnan suunnittelussa. Ruokinnan suunnittelijoiden, tilan omistajien sekä muiden asiantuntijoiden olisi hyvä seurata uusimpia tutkimustuloksia. MTT tekee kirjallisia julkaisuja sekä julkaisee myös netissä. Nämä tulokset on esitelty myös Maataloustieteen päivillä 2010.

# data[].attributes.body
1.
-  Maidontuotannon tutkimusta tehdään Maaningan, Jokioisten Minkiön ja Viikin (Helsingin yliopisto) tutkimusasemilla.
- Lihantuotannon tutkimusta tehdään Ruukin tutkimusasemalla
-erilaiset maidontuotannon parissa työskentelevät yritykset tekevät myös tutkimuksia omaan käyttöön: esim. Faba, Valio, rehufirmat jne.
- Tutkimustuloksia julkaistaan esimerkiksi Luken, Eviran, Valion, Atrian tms. toimesta.
- Tutkimukset saavat rahoitusta EU:lta, ELY:ltä, Maa- ja Metsätalousministeriöltä (MAKERA), maatalousalan yrityksiltä.
2.
Varastelevat Mansikit heikentävät syömisajan mittaustarkkuutta. Salla Ruuska 2017.
http://epublications.uef.fi/pub/urn_isbn_978-952-61-2623-4/

Tutkimuksen tavoite oli selvittää eläinten käyttäytymisen mittausprosessien heikkouksia. Tutkimuksessa havaittiin, että lypsylehmät pystyvät huijaamaan rehunkulutusta ja syömiskäyttäytymistä mittaavaa laitteistoa. Tulokset on julkaistu Itä-Suomen Yliopiston julkaisuissa. Tuloksia viedään käytäntöön esimerkiksi Maaningan tutkimusasemalla muuttamalla parsirakenteita, niin että rehun varastaminen estyy. Tuloksia voidaan käyttää myös tavallisilla lypsykarjatiloilla, joissa mitataan rehun kulutusta.

# data[].attributes.headline
1. Maidon- ja lihantuotannon tutkimus Selvitä missä maidontuotannon tutkimusta tehdään Suomessa?Selvitä missä naudanlihantuotannon tutkimusta tehdään Suomessa?Miten ja missä tutkimustuloksia julkaistaan?Mistä tutkimukset saavat rahoituksen?

# data[].attributes.subject
1. Maidon- ja lihantuotannon tutkimus Selvitä missä maidontuotannon tutkimusta tehdään Suomessa?Selvitä missä naudanlihantuotannon tutkimusta tehdään Suomessa?Miten ja missä tutkimustuloksia julkaistaan?Mistä tutkimukset saavat rahoituksen?

# data[].attributes.headline
2. Tutkimukseen perehtyminen Mikä oli tutkimuksen tavoite ja miksi?Mitä tutkimuksesta selvisi? Missä tulokset on julkaistu? Miten tuloksia viedään käytäntöön? 

# data[].attributes.subject
2. Tutkimukseen perehtyminen Mikä oli tutkimuksen tavoite ja miksi?Mitä tutkimuksesta selvisi? Missä tulokset on julkaistu? Miten tuloksia viedään käytäntöön? 

# data[].attributes.body
1.
Maidontuotannon tutkimuksia tehdään kaikilla suomalaisilla maatiloilla. Tunnetuimmat niistä ovat tutkimusnavetat Maaningalla, Jokioisessa ja Viikissä.
----------------------------------------------------

Lihatuotannon tutkimuksia tehdään Ruukin tutkimusnavetalla, Siikajoella.

----------------------------------------------------

Tutkimustulokset julkaistaan Luonnonvarakeskuksen eli LUKE:N nettisivuilla. Tutkimuslaitosten nettisivuilla julkaistaan myös tutkimustuloksia

----------------------------------------------------

Tutkimuksia rahoitetaan erilaisten suurten yritysten toimesta. Rahoitusta tulee myös EU:lta, Makeralta ja korkeakouluista
----------------------------------------------------
2.
Tutkimuksen nimi: Elinvoimaiset pihvivasikat kylmissä olosuhteissa (http://jukuri.luke.fi/bitstream/handle/10024/542558/luke-luobio_42_2018.pdf?sequence=1&isAllowed=y)

----------------------------------------------------

Tavoitteena oli koota tietoa pihvivasikoiden elinvoimaisuuteen vaikuttavista tekijöistä. Painottaen kylmissä olosuhteissa tapahtuvaa tuotantoa.
----------------------------------------------------

Tutkimuksessa selvisi, että tärkeitä asioita elinvoimaisten pihvivasikoiden selvityitymiseen kylmissä olosuhteissa ovat:

-Poikimavaikeuksien ennaltaehkäisy.

-Suuri syntymäpaino ja emäkoko

-Emon kuntoluokka ja ruokinnan taso

-Ternimaidon laatu ja sen saanti ajoissa

-Kuivitus
----------------------------------------------------Tulokset on julkaistu Luonnonvarakeskuksen (LUKEN) nettisivuilla.
---------------------------------------------------------
Tutkimuksen tuloksia käytetään opetuksessa ja VAAVI- hankkeessa