# data[].attributes.headline
Opiši razdelitev tipk na tipkovnici računalnika. (P 36/1)

# data[].attributes.subject
Opiši razdelitev tipk na tipkovnici računalnika. (P 36/1)

# data[].attributes.body
Tipke na tipkovnici so razdeljene na 3 skupine:
1. ALFA NUMERIČNA - je namenjena vnosu podatkov besedila (NUMERIČNA je namenjena lažjemu vnosu številk pri izvajanju osnovnih računalniških operacij. Za njeno delovanje mora biti obvezno vklopljena tipka Num Lock.
2. FUNKCIJSKA - funkcijske tipke so označene z oznako F1, F2, F3 ,,, Imajo drugačno funkcijo v vsakem programu.
3. POSEBNA - posebne tipke so na tipkovnici med numerično in alfa numerično skupino. Uporabljajo se predvsem za obdelavo besedil.

# data[].attributes.body
Tipkóvnica je najbolj razširjena vhodna naprava. Podobna je tipkovnici pisalnega stroja. Uporabljamo jo za vnašanje ukazov in podatkov s tipkanjem. Obstaja veliko variant razporeda in označitve posameznih tipk. Tipkovnica lahko vsebuje tudi ločeno številsko tipkovnico in tipke za posebne namene (funkcijske tipke), katerih učinke lahko definirajo posamezni programi.

Poleg uvoza podatkov je namenjena tudi upravljanju z računalnikom samim in s programi, ki v njem tečejo. Zato poleg tipk s črkami, številkami in pisnimi znamenji ter tipkami za premikanje po zaslonu vsebuje še nekaj posebnih tipk. Tipkovnica je električno mehanska naprava, tipke so stikala.

Tipkovnica je poleg računalniške miške glavna vhodna naprava, preko katere uporabnik komunicira z računalnikom. Preko nje vnašamo števila, črke, presledke ter druge znake. Uporabimo jo tudi takrat, ko želimo vsebine pobrisati. Prav tako se uporablja za premikanje po vsebinah, za potrjevanje in preklicevanje vnosov ter podajanje določenih ukazov.
Običajno jo sestavlja nekaj čez 100 tipk (obstaja več različic izvedb tipkovnice)
V grobem bi jo lahko delili na osrednji del, ki mu rečemo alfanumerični del, desni del ali numerični del ter zgornji oziroma funkcijski del. Med alfanumeričnim in numeričnim delom najdemo še del s smerniškimi in drugimi tipkami za premikanje.

# data[].attributes.headline
Opiši tiskalnik, njegov namen, kvaliteto izpisa, razlike glede na vrsto papirja in način delovanja. (P37/1)

# data[].attributes.subject
Opiši tiskalnik, njegov namen, kvaliteto izpisa, razlike glede na vrsto papirja in način delovanja. (P37/1)

# data[].attributes.body
Tiskalnik je izhodna enota pri računalniku katero lahko uporabljamo za tiskanje na papir ali CD/DVD. Kvaliteto izpisa ali slike določamo ko tiskamo se nam v pogovornem oknu odprejo možnosti za kvaliteto izpisa. Kvaliteta je tudi odvisna od sposobnosti tiskalnika in kakšen papir vstavimo vanj. Poznamo več vrst tiskalnikov: tiskalnik z valjem, tiskalnik z letvicami, tiskalnik z verigo, tiskalnik z okroglo glavo, laserski tiskalnik, brizgalni tiskalnik, matrični tiskalnik, tiskalnik na vosek, iglični tiskalnik. Podrobneje bom opisal matrični tiskalnik: te tiskalnike uporabljamo predvsem pri tisku v velikih količinah, kjer visoka kakovost tiska ni potrebna. Uporabljajo jih podjetja saj ni primeren za domačo uporabo

# data[].attributes.body
V spodnji povezavi si lahko ogledate predstavitev modernih oz. boljših tiskalnikov.

# data[].attributes.headline
Naštej izvedbe računalniških mišk. P 38/1

# data[].attributes.subject
Naštej izvedbe računalniških mišk. P 38/1

# data[].attributes.body
Poznamo 2 izvedbi računalniških mišk.

1)Glede na način premikanja miške.To so:
- miske z krogljico
-opticne oziroma lasarske

2)Glede na povezavo z racunalnikom:
-s kablom oziroma žična povezava
-ali brezžična povezava

# data[].attributes.headline
Naštej osnovne akcije pri delu z miško. P 38/2

# data[].attributes.subject
Naštej osnovne akcije pri delu z miško. P 38/2

# data[].attributes.body
-levi ali desni klik
-dva klika
-vrtenje kolesca
Dvojni klik pomeni zagon programa. Zgoditi se mora z določeno hitrostjo(ponavadi 1.sekunda)levi klik pomeni izbiro objekta, funkcije v menijih. Desni klik nam odpre pripadajoči meni z dodatnimi možnostmi. Vrtenje kolesca omogoča hiter premik po besedilu. Z pritiskom na kolesce se z pomikom miške navzgor pomikamo proti začetku dokumenta in s pomikom dol, proti koncu dokumenta.

# data[].attributes.body
Kroglica oblečena v gumo secpremika po podlagi skupaj z miško. Pri tem se zaradi oprijema kotali in ob enem vrti dva majhna valjčka v notranjosti, od katerih je en odgovoren za horizontalno, drugi pa za vertikalno gibanje kazalca.

# data[].attributes.body
Optične miške so lahko žične al brezžične. Žične pa so klasične. Take miške so z rač. povezane z USB ali PS/2 priključkom. Brezžična miška pa nima povezave z rač. preko kabla. Povezana je s sprejemnikom. Sprejemnik pa v rač.sprejema le podatke ,ki mu jih posilja miška. Take miške pa morajo seveda vsebovati baterijo. Miška pa za delovanje potrebuje tudi gonilnik ,ki ga ima vsak operacijski sistem. Optična miška pa je danes tudi najbolj uporabljena. Deluje na vsaki podlagi. Proizvajalci pa so dosegli nadgradnjo optičnega senzorja CCD. Senzor ,ki pa je v današnjih miškah deluje le kot enostavna video kamera ,ki zaznava gibanje po površini. Miška pa vsebuje LED v notranjosti. Ta osvetljuje površino z utripanjem svetlobe. Ta pa se odbija nazaj proti senzorju in tako se miška premika po zaslonu oz. monitorju. Miške imajo navadno do 400 dpija (odzivnost) vendar igralske oz. gamer miške ,ki imajo do 2000 dpija vendar si to lahko sami nastavijo.