# data[].attributes.body
alder, køn, civilstand, det der kræver opmærksomhed

HOVED:

mentalt

følelsesmæssigt

sanser

mund

KROP:

respiration

kredsløb

temperatur

hud

ernæring

elimination

væske- og elektrolytter

EXTREMITETER:

bevægelse

følelse

MILJØ:

hjælpemidler

vigtige personer

sociokulturel påvirkning

# data[].attributes.body
Dataindsamling indebærer en systematisk og kontinuerlig indsamling af oplysninger om borger/patient i et samarbejde med denne. Hensigten er at afklare dennes behov/krav for sygepleje. De data, vi skal indsamle, skal derfor være:

gyldige og holdbar: de skal have forankring i de områder, vi er faglig forpligtet til at være optaget af ud fra fagets referenceramme. De skal være sande.

tilstrækkelige: vi skal have indhentet oplysninger i et sådant omfang, at grundlaget for god sygepleje er sikret

Vi skal derfor:

kunne skelne mellem relevante og irrelevante, vigtige og ikke vigtige oplysninger

kunne organisere og gruppere oplysninger, så de giver mening

kunne vurdere om oplysninger er sande

Typer af data:

data, der umiddelbart kan iagttages, beskrives som objektive data

subjektive data er de data, vi måske er ikke i stand til at registrere. De er derfor ikke direkte målbare eller observerbare

Typer af datakilder:

primære datakilder: er altid borger/patient selv. Det er førstehåndsoplysninger, vi får fra denne. Vi skal observere, foretage målinger, og skal samtale med denne for at kunne få de relevante oplysninger om dens tanker, følelser, kropsreaktioner og ydre adfærd.

sekundære datakilder: er fra pårørende, kolleger og andre faggrupper i sundhedsvæsnet

# data[].attributes.body
Der er en glidende overgang mellem dataindsamling, analyse af data og det at identificere borger/patients behov/krav for sygepleje. Det er vigtigt, at vi er klar over, at de konklusioner/vurderinger, vi drager, ikke bare baserer sig på fakta, men også på vores egne værdier. Betydningen af kritisk tænkning, åbenhed og samarbejde mellem borgeren/patienten, os og andre faggrupper har afgørende betydning. Viden og erfaring er således i sig selv en styrke, men aldrig tilstrækkelige.

# data[].attributes.body
Identifikationsfasen danner grundlag for at finde ud af, hvad der er aktuelle mål og handlingsstrategier i sygeplejen. For at kunne iværksætte handlinger er det nødvendigt med planlægning. Planlægning foregår således kontinuerligt. Vi vurderer det/de aktuelle behov ud fra den viden, de erfaringer, den intuition og de værdier, vi selv bringer med os. Der gøres mange overvejelser både verbalt og tankemæssigt:
- Skal dette/disse behov prioriteres højre end andre?
- Hvor meget opmærksomhed skal det/de have?
- Hvilken slags forandring kan der forventes?
- Hvornår er det sandsynligt, at forandringen vil indtræde?
- Hvilke handlingsalternativer findes?
- Hvem kan bidrage?
- Hvor lang tid er der til disposition?
- Hvornår kan nogen bidrage?

Prioritering:
- Livstruende problemer
- Ødelæggende problemer
- Problemer som truer trivsel og velvære

Mål:
"Hvis du ikke ved, hvor du skal hen, kan du meget let ende et andet sted"
- At forebygge eller mindske problemer
- At helbrede eller løse problemer
- At dæmpe, lindre og støtte
- Mål skal angive en retning for handling
- Mål skal indeholde mulighed for evaluering
- Mål skal tjene som motivationsfaktor for både borger/patient og os

Krav til målformuleringer:
- Mål skal være borger/patient centreret og individuelt
- Mål skal være opnåelig og realistisk
- Mål skal være observerbart og målbart
- Mål skal være præcist formuleret

# data[].attributes.body
Denne fase repræsenterer de konkrete handlinger, vi foretager. Handlinger tager udgangspunkt i de behov som borger/patient har og er rettet mod målene. Handlinger er resultatet af den vurdering og planlægning, der er gået forud. Målene angiver, hvad der er aktuelle handlinger som skal derfor være målrettet, gennemtænkt, bevidste og baseres på de teorier, vi har. Handlinger kan have sigte på enten at reducere kravene til mestring, styrke borgerens/patientens ressourcer eller begge dele.
De handlinger vi iværksætter, skal ses i relation til:
- Det karakteristiske ved behovene
- Vores erfaring
- Helheden
- I hvilket omfang samtykker borgeren/patienten til handlingerne?
- Vores egne kvalifikationer

# data[].attributes.body
- Hvad skal vi efter?
- Hvorfor er det gået, som det er?
- Hvordan forløb arbejdet med at nå målene?
- Hvad der opfattes som vigtigt at gøre noget ved?
- Hvad der lykkedes og mislykkedes?

# data[].attributes.body
Vi ønsker Jeres feedback til vores arbejde

# data[].attributes.body
I må gerne komme med jeres input i kommentarfelt under hvert spalte. Alt kan bruges.

# data[].attributes.body
En af flere forskellige definitioner på rehabilitering som skabte rimelig enighed i faglige kredse er:
"Rehabilitering er en målrettet og tidsbestemt samarbejdesproces mellem en borger/patient, pårørende og fagfolk. Formålet er, at borgeren/patienten, som har eller er i risiko for at få betydelige begrænsninger i sin fysiske, psykisk og/eller sociale funktionsevne, opnår et selvstændigt og meningsfyldt liv. Rehabilitering baseres på borgerens/patientens hele livssituation og beslutninger og består af en koordineret, sammenhængende og vidensbaseret indsats."