# data[].attributes.body
Forskningsafstand:
Indebærer distancen. Man træder tilbage og forsker på sin egen undervisning gennem en mere objektiv vinkel. Vi skal kunne undersøge og kritisk forholde os til vores egen praksis

Patologi i skolen:
Patologisk kommunikation/undervisning: man fortsætter selvom hensigten er brudt sammen. Hænger sammen med eftergivende undervisning, meningsløst og opgivende. Kan være en ond cirkel

Omsorg som relationsbegreb
Hænger tæt sammen med læringen. Hvis læreren har interesse for stoffet, bliver eleverne også interesserede. Det skaber en form for motivation.

Planlægning
At forhåndsbestemme: hvad, hvordan, hvem samt tidsdimensionen
Profresionalisering skal ikke være en forstyrrende belastning. Kan mere tid hjælpe?
Vi vurderer at en tredjedel til forskning er i overkanten, selvfølgelig skal man være opdateret på det teoretiske aspekt af arbejdet i folkeskolen, men meget af tiden kan blive brugt bedre til fx mere forberedelse

# data[].attributes.body
MÅL:
"Burde" - lave mål og derefter planlægge undervisningsforløbet ud fra dette
"Gør" - planlægger forløbet og finder mål, der passer.

Man præciserer for at beslutte hvad man vil prioritere.

Læreren, teologen og juristen
Omsorg for kundskaben!
Alle viser passion, således at tilhørende bliver fanget.
Juristen skal overbevise juryen, teologien skal være en god fortæller og læreren skal kunne begge dele: overbevise eleverne om meningen med stoffet, samt være en god fortæller som kan fange elevernes interesse og  derigennem motivere dem.

Hvad skal en lærer kunne i den moderne skole?

Multitaskning, godt overblik, tage højde for forskellige elevprofiler, differentiering, øje for individuel udvikling og IT didaktiske kompetencer

# data[].attributes.body
K1, K2 og K3

Hvad kan det?
Logisk sans:
K1, K2, K3 = Utopia, den "perfekte løsning"
Mål, man kan arbejde sig hen imod, selvom det er svært at realisere

Nødvendigt at prioritere ift. mål
Samarbejde med kollegaer er en vigtig strategi for at indfri K1, K2 og K3.
Læreren er først professionel når undervisningen (K1) bliver gennemført ud fra didaktisk teori (K3)

Hvad kan det ikke?
Passer ikke til dagens skolestruktur, ligger forud for skolereformen. Tiden mangler
K1 - hvad er vi optaget af?
At gøre noget anderledes, så skolen ikke bliver for ensformigt. Alle behøver ikke, at opfinde den dybe tallerken, men i et kollegialt samarbejde kan man i fællesskab komme frem til nye undervisningsforløb og således knytter det sig til K2

K2 - Hvad er vi optaget af?
Assimetrisk og symmetrisk kommunikation

En undervisningsprogram er mere end at planlægge undervisnings processen. Mål, erfaringer, realisering af indhold. Især målene optager os, da vi får at vide at formen bliver lavet om. Hvor vigtige er disse mål? Skal de vises for eleverne? Skal læreren have sine egne mål?

Hvad kan VI bruge Dale til?
Man skal ikke skabe relationen bare for at gøre det, det skal være en reel interesse. Man skal spørge ind til weekenden fordi man har lyst og ikke grundet manipulation, altså for udelukkende at få undervisningen til at glide nemmere frem

En vekselvirkning mellem praksis og teori.

Destruktiv kedsomhed: Man skal ikke lade stå til, man skal gøre noget ved det!

# data[].attributes.body
Didaktisk rationalitet.
-------------------------------------------
Tid, omlægges med 1/3 til hvert af K-niveauerne. Er det ønskeligt? Ja, bestemt. Muligt? Som vision ja.
----------------------------------------
Brug reflektion til at konstruere egne teorier
---------------------------------------
K1 - Der sker en handling nu og her

K2 - Det kan være mere på afstand

K3 - endnu længere afstand fra episoden og her kan man analysere og tage forskningsafstand til egen praksis
------------------------------------------------
Relation er en af forudsætningerne for at kunne indfri grundelementerne i Dales tænkning

# data[].attributes.body
Øjeblikke af uopmærksomhed:
Kort øjeblik hvor eleven er uopmærksom i undervisningen.

Permanent ligegyldighed: At man er konstant fraværende i undervisningen.

Assymetrisk kompetence:
Ulig forhold fordi læren har mere viden og ansvar. Det er er også hvor læren får indsigt i, hvad der er værd for eleven at arbejde.

Forskningstradition:
Sædvaner og praksis i forhold til, hvordan man griber forskningen an. Det er ligeledes hvordan man opbygger didaktisk teori og stiller systematiske spørgsmål om sit erhverv.

# data[].attributes.body
Hvad er Dale's grundtanker?

# data[].attributes.body
Tid som overordnet ressource: For meget tid med 1/3 - jo mere erfaring man gør sig, jo mindre har man behov for tid - måske

Patologisk undervisning:
At eftergivenhed bliver en overlevelsesstrategi - hensigten og intentionen med undervisning er brudt, men man fortsætter alligevel - ond cirkel, da man skaber dårlige forudsætninger for på et tidspunkt at skabe konstruktiv undervisning

Hvad kan en lærer som andre ikke kan?

Gøre sig velovervejede didaktiske beslutninger og overvejelser

Professionelt relationsarbejde

Tænke dannelse ind i sin undervisning

Være social og professionel - have styr på balancen mellem disse

Holde styr på 25 elever/holde hovedet koldt

Hvad skal en lærer kunne i en moderne skole?

Være en autoritet/voksen - styr på balancen

Inklusion uden eksklusion

Være relationel

Kunne se sig selv i den enkeltes skoles fokus/mål

Planlægning

Det overordnede ved at planlægge er at forhåndbestemme: hvad skal gøres? Hvordan vil jeg opnå det? Forud bestemt tidsdimension/-rum + socialdimension: hvem skal gøre hvad og hvornår? Det sidste er afgørende for medbestemmelse og relationer

Didaktikeren/teologen/juristen

Finde teori/love/steder i biblen, som kan understøtte ens professionelle overvejelser og valg - fælles for disse tre er, at de gør sig skøn ud fra, hvad der på baggrund af dette er det rigtige at gøre

# data[].attributes.body
Patologisk undervisning:

Hvis læreren ikke er tydelig i sin adfærd i forhold til at ville have inddraget eleverne og have de skal have interesse for indholdet, opnår de ikke relationen til at tilegne sig indholdet. Det kan føre til meningsløs adfærd, altså adfærd uden kommunikation, uden mening, uden didaktisk rationalitet. Relationen mellem elev og lærer bliver brudt. Det fører til patologisk kommunikation: at man fortsætter, selv om hensigten er brudt sammen. Undervisning uden formidling, uden social gyldighed, er undervisning uden kommunikation mellem lærer og elev.

Elementet planlægning:

Man skal forhåndsbestemme: se på, hvad skal der gøres, hvordan gør vi for at opnå det ønskede resultat, hvilket tidsrum er planen ment at gælde for, hvem skal gøre hvad på hvilket tidspunkt. I praksisniveauet (K2), skal undervisningen planlægges af kollektiv karakter, ikke den enkelte lærers planlægning.

Asymmetrisk kompetence:

Relationen mellem lærer og elev opstår når det asymmetriske i kompetencen anerkendes - i forhold til kendskab. Anerkendelse af ulige kompetence er nødvendig for, at formel autoritet bliver aktualiseret. Det er nødvendigt læreren har autoritet - uden autoritet, lærer eleverne ikke noget. Undervisningen bliver uden didaktisk rationalitet.

Omsorg som relationsbegreb:

At man viser interessen for eleverne og det indhold de sidder med, for at motivere dem. Hvis læreren ikke udviser interesse, er det umuligt for eleverne at lære.