# data[].attributes.body
U prazni prostor kod svakog od navedenih oblika korupcije upišite primjer ili zalijepite poveznicu sliku koja opisuje/prikazuje konkretan primjer vezan za koruptivni oblik u desno zadanim stupcima.

# data[].attributes.body
Npr. gradonačelnik namjesti da mu brat osvoji javni natječaj u tome gradu iako nije najkvalificiraniji natjecatelj

# data[].attributes.body
https://faktograf.hr/2017/11/16/zeljko-rohatinski-skolski-primjer-sukoba-interesa/

# data[].attributes.body
https://slobodnadalmacija.hr/vijesti/hrvatska/nepotizam-je-virus-koji-desetljecima-unistava-hrvatsku-a-najnoviji-primjer-je-film-antuna-vrdoljaka-468636

# data[].attributes.body
https://www.nacional.hr/kako-je-europska-komisija-razotkrila-favoriziranje-velikih-poljoprivrednih-tvrtki-od-strane-ministarstva-poljoprivrede/

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/ids-vijecnica-mora-dati-ostavku-jer-je-u-sukobu-interesa-809077

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/uskok-optuzio-djelatnike-grada-zagreba-za-primanje-mita-819853

# data[].attributes.attachment_link.title
Uskok optužio djelatnike Grada Zagreba za primanje mita

# data[].attributes.attachment_link.description
Uskok je u petak pred zagrebačkim Županijskom sudom optužio dvojicu djelatnika Grada Zagreba i osmero poduzetnika koje tereti za primanje i davanje mita radi izdavanja građevinskih i prometnih dozvola

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/osudili-talijanskog-svecenika-koji-je-iznudivao-novac-trosio-ga-je-na-muske-prostitutke-813377

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bivši talijanski svećenik, poznat kao "Don Euro" zbog stalnog traženja novca od svojih župljana, osuđen je zbog iznuđivanja bivšeg biskupa, prenio je BBC.

Luca Morini, koji je nakon niza skandala izgubio svećenićku službu i status, osuđen je u srijedu na sedam i pol godina zatvora.

Osuđen je i za lažno predstavljanje, nakon što je glumio suca dok je angažirao muške seksualne radnike.

Oslobođen je drugih optužbi, uključujući iznuđivanje časne sestre.

Morini je bio svećenik u Pontasserchiju, toskanskom gradiću od 2600 stanovnika sjeverno od Pise.

U početku su ga župljani doživljavali kao dobroćudnog, ali je ubrzo zaradio nadimak Don Euro zbog stalnih zahtjeva za novčanim doprinosima.

Kako navode talijanski mediji, novac koji je prikupio Morini nije potrošio na svoju crkvu, već na zabave, klubove i dijamante.

Presuda za iznudu odnosi se na bivšeg biskupa Masse Carrare, Giovannija Santuccija, kojeg je ucijenio da mu posudi stotine tisuća eura i kupi mu kuću.

Moriniju je također naloženo da plati 14.000 eura kao odštetu četvorici muškaraca zbog lažnog predstavljanja.

Tužitelji su tražili dužu kaznu, ali je ona smanjena jer je sud presudio da Morini pati od psihičke bolesti.

Najčitaniji članci

# data[].attributes.attachment_link.title
Osudili talijanskog svećenika koji je iznuđivao novac: Trošio ga je na muške prostitutke

# data[].attributes.attachment_link.description
Bivši talijanski svećenik, poznat kao "Don Euro" zbog stalnog traženja novca od svojih župljana, osuđen je zbog iznuđivanja bivšeg biskupa, prenio je BBC. Luca Morini, koji je nakon niza skandala izgubio svećenićku službu i status, osuđen je u srijedu na sedam i pol godina zatvora.

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/amp/news/ako-ulazemo-u-javni-sektor-financirat-cemo-klijentalizam-i-uhljebnistvo-ne-gospodarstvo-756205

# data[].attributes.attachment_link.title
'Ako ulažemo u javni sektor, financirat ćemo klijentelizam i uhljebništvo, ne gospodarstvo'

# data[].attributes.attachment_link.description
Saborski zastupnici Mosta kritizirali su u utorak Vladin Nacionalni plan oporavka i otpornosti, ustvrdivši da se ulaganjem novca u javni sektor neće financirati oporavak gospodarstva već - 'afere, klijentelizam i uhljebništvo'. - Ukoliko ćemo novce ulagati u javni sektor financirati ćemo afere, klijentelizam i uhljebništvo a ne oporavak hrvatskog gospodarstva - izjavio je na konferenciji za novinare u Saboru Mostov zastupnik Zvonimir Troskot.

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/amp/lifestyle/zasto-najmarljiviji-radnici-produ-neprimijeceno-kod-sefova-799241

# data[].attributes.attachment_link.title
Zašto najmarljiviji radnici prođu neprimijećeno kod šefova?

# data[].attributes.attachment_link.description
Težak posao nije bitan ako nitko ne prepozna da zaista naporno radite. Da biste taj trud pretočili u promaknuće i napredovanje, morate natjerati i druge ljude da to primijete

# data[].attributes.body
Karikaturan prikaz podmićivanja u RH.
https://www.index.hr/vijesti/clanak/mitom-do-diplome-najcesce-na-ekonomskom-i-medicinskom-fakultetu/256202.aspx

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nije novost da su veze i poznanstva pri vrhu okolnosti koje mladi u Hrvatskoj smatraju važnima za uspjeh u društvu. To je konstanta, tako je bilo još i u vrijeme socijalizma. Istraživanja pokazuju da su važni i znanja i sposobnosti, ali da bi osobne kompetencije uopće bile relevantne, potrebne su veze kao ulaznica za bolji posao i bolji društveni položaj

Nerijetko smo, nažalost, svjedoci korupcije i klijentelizma u hrvatskom javnom prostoru, počevši od posljednje afere "vjetroelektrane" pa do mnogih drugih malverzacija iz bliže i dalje hrvatske prošlosti. S druge strane, često se ističe da je Hrvatska "mlada demokracija" i da treba vremena da stasaju nove generacije koje će biti sposobne stvarati pravednije i uređenije društvo.

U tom kontekstu razgovarali smo s prof. dr. sc. Vlastom Ilišin, znanstvenicom Instituta za društvena istraživanja u Zagrebu, koja je ove godine, s dr. sc. Anjom Gvozdanović, objavila znanstveni rad "Klijentelizam i mladi u Hrvatskoj: komparativni uvid u odnos prema korištenju veza i poznanstava". U radu su odabrani stavovi mladih u dobi od 15. do 29. godina analizirani kako u različitim razdobljima, tako i u usporedbi sa stavovima mladih u devet drugih zemalja jugoistočne Europe. Drugi recentni rad naše sugovornice "Neki problemi društvene integracije mladih u Hrvatskoj" bavi se uvijek aktualnom temom prelaska mladih u svijet odraslih, pa je drugi dio našeg razgovora otišao u tom smjeru.

"ViP kapital"

U vašem najnovijem radu "Klijentelizam i mladi u Hrvatskoj" veze i poznanstva u percepciji mladih dijele prvo mjesto sa stečenim znanjima i sposobnostima kao okolnosti koje su jako važne za uspjeh u hrvatskom društvu. Što nam to govori?

- Nije novost da su veze i poznanstva pri vrhu okolnosti koje mladi u Hrvatskoj smatraju važnima za uspjeh u društvu. To je konstanta, tako je bilo još i u vrijeme socijalizma. Taj "socijalni kapital", odnosno veze, su nešto što se mladima čini kao najpouzdanija i najefikasnija okolnost koja otvara put za društveni uspjeh. Istraživanja nam pokazuju da su važni i znanja i sposobnosti, ali da bi osobne kompetencije uopće bile relevantne potrebne su veze kao ulaznica za bolji posao i bolji društveni položaj. To se perpetuira iz generacije u generaciju. Godine 2004. radili smo istraživanje i na kontrolnom uzorku starijih ispitanika te su i kod njih veze i poznanstva bili na prvom mjestu, što pokazuje kako je važnost tog faktora nesporna u percepciji građana. Rezultate pratimo od 1999. godine i činjenica je da su obiteljske i osobne veze i poznanstva uvijek na vrhu, a važnost drugih okolnosti oscilira tijekom godina u kojima su istraživanja provedena.

Među prvih pet percipiranih okolnosti važnih za uspjeh u hrvatskom društvu su, uz spomenute, i lukavost/snalažljivost, sreća te profesionalna odgovornost, odnosno zalaganje na poslu.

- Sreća, odnosno povoljni stjecaj okolnosti, izvan je dosega pojedinca, dok je lukavost/snalažljivost mali lov u mutnom: ako ćemo mu pridati predznak više ide prema negativnom, ali ne u potpunosti jer govori i o tome da pojedinac resurse kojima raspolaže uspijeva iskoristiti za vlastitu dobrobit. Najvažnije je zapravo da su veze i poznanstva u svakoj kombinaciji neugrožene na vrhu ljestvice važnosti, a ove druge okolnosti nam govore da je mladi ipak smatraju i da su druge okolnosti u određenoj mjeri također važne.

Percepcija ne znači nužno da će se ispitani tako i ponašati, no u drugom dijelu rada donosite rezultate ankete u kojoj su mladi na skali od 1 do 10 morali označiti koliko opravdavaju korištenje veza i poznanstava za nalaženje posla. Ukupan prosječni rezultat za mlade u Hrvatskoj je bio 5.8.

- To je najviša vrijednost u usporedbi s drugim promatranim zemljama. Takav rezultat sugerira kako se radi o usvojenom modelu ponašanja i da je to nešto što se podrazumijeva, da se tako mora i treba raditi, ako se želi nešto postići. Naravno, ne u smislu da se to mora i treba zato što je to moralno i etično te društveno poželjno, nego zato što drugačije ne ide. To je problem jer se taj model ponašanja perpetuira kroz generacije, a ne bi se održavao da se nije pokazao efikasnim sa stajališta pojedinca. Opstojnost takvih neformalnih modela ponašanja ujedno predstavlja vrlo snažnu implicitnu kritiku funkcioniranja formalnih institucija u hrvatskom društvu. Drugim riječima, to znači da formalne institucije ne funkcioniraju dobro, odnosno da ne postoji jasna zakonska regulativa, ni striktni kriteriji niti transparentne procedure odlučivanja o raspodjeli društvenih i državnih resursa kojih je uvijek manje nego potencijalnih korisnika. Najkraće rečeno, da je način rada institucija zasnovan na pravilima koja su načelno ista za sve aspirante, to bi uvelike smanjilo važnost veza i poznanstava u ostvarivanju legitimnih prava i potreba građana.

​Politika na dnu

Govoreći o društvenim i političkim institucijama, unutar rada ispitali ste i koliko im mladi vjeruju te je najviše dobila vojska 48 posto, a zatim slijede policija (41 posto), vjerske institucije (33 posto), mediji (27 posto) i organizacije civilnog društva (26 posto). Predsjednik/ca RH je na šestom mjestu, a na dnu su, nakon sindikata, pravosuđa i lokalnih vlasti, Vlada, Sabor i političke stranke kojima većina mladih zapravo ne vjeruje.

- Političke institucije na nacionalnoj i lokalnoj razini su uvijek na dnu, a zanimljivo je da su represivne institucije, vojska i policija, uvijek pri vrhu. Nepovjerenje u političke institucije i aktere nije karakteristično samo za mlade u Hrvatskoj nego za njihove vršnjake i u razvijenim i nerazvijenim demokracijama. Riječ je o višedesetljetnom trendu slabljenja povjerenja građana u institucije reprezentativne demokracije što je otvorilo prostor recentnim populističkim politikama u Europi i svijetu. No, problem je u tome što je povjerenje mladih u hrvatske institucije, promatrano u usporedbi s drugim zemljama, gotovo na najnižoj razini.

Odsutnost povjerenja u institucije dovodi do klijentelizma, ali i obratno. Kako povećati povjerenje u institucije i smanjiti klijentelizam?

- Nema čarobnog štapića, povjerenje se neće vratiti jednim potezom. To mora biti dugotrajan i dosljedan proces u kojem bi se stalno iznova pokazivalo kako se odluke donose na transparentan način, vjerodostojno i po određenim kriterijima, koji su svima javno dostupni. Naravno da će uvijek postojati nezadovoljni pojedinci ili grupe građana i da se nikad ne može postići stopostotna suglasnost građana i vlasti. Upravo zato i postoje različite političke opcije, ali glavno je da sve što u ime javnog interesa rade predstavnici vlasti bude vidljivo javnosti i da se može opravdati prihvatljivim kriterijima. Također, predstavnici vlasti trebaju odgovarati i za svoje loše poteze, kojih uvijek i svuda ima, a ne lakonski reći da građani nisu dobro shvatili određene poteze. Dakle, da ponovim: što se tiče klijentelizma, on se ne može lako ni brzo iskorijeniti. Nije tu samo u pitanju zapošljavanje. Kod nas vlada svojevrsna kultura prečaca, mladi u Hrvatskoj su opet u vrhu kada opravdavaju korištenje veza i za "obavljanje poslova" (na primjer, kad treba otići kod liječnika ili po neki dokument), sa sličnim prosječnim rezultatom kao što smo spominjali i za pronalaženje posla - 5.7 od 10. Može se reći kako se kod nas smatra da ako nemaš vezu, ne samo da nećeš moći realizirati neki svoj cilj, nego ni nisi uspio u hrvatskom društvu, tj. na vrlo si niskoj društvenoj poziciji.

Klijentelistički obrasci

Kako onda promijeniti takvu kulturu ponašanja?

- Promjena ponašanja, mladih ili bilo koga drugoga, ne može se osigurati dekretom, nego sustav naprosto treba funkcionirati drugačije. Treba onemogućiti netransparentna ponašanja kojih su novine prepune, poput proizvoljnih postavljanja odabranih pojedinca na različite funkcije kojima nisu dorasli ili pogodovanja različitim poduzetnicima u poslovima s državom ili javnim sektorom. To se najbolje vidi na lokalnoj razini gdje je već odavno pokazano kako se do niza poslova ne može doći bez umreženosti s nositeljima moći u određenoj sredini, odnosno s vladajućim političkim opcijama. A ako su one na vlasti godinama, onda se stvore čvrste klijentelističke mreže koje se ne daju probiti i na kraju se sve svede na "ili se prikloni ili se ukloni", odnosno otiđi ako se ne uklapaš. Velik odlazak mladih u inozemstvo je dijelom odgovor na takvu situaciju.

U Rijeci i u Zagrebu su iste opcije jako dugo na vlasti...

- I u Istri, i u nemalom broju općina, gradova i županija. Kada razgovaram s novinarima iz sredina gdje je ista politička opcija desetljećima na vlasti, svašta se čuje. A nema tako imune političke opcije koja se s vremenom neće pokvariti ako kontinuirano i bez respektabilne opozicijske kontrole obnaša vlast. Moć kvari i zato su uvijek dobre smjene vlasti, između ostalog da se stvari provjetre, ali to je druga i duga priča.

Za smanjivanje klijentelizma potrebno nam je slobodno tržište i neuplitanje države u tržišnu utakmicu.

- Da, ali od države se uvijek očekuje da reagira kada propadaju velike tvrtke. No, nije stvar samo države i birokracije nego i vrlo niske političke kulture i političke elite i građana. Možemo se složiti da su građani prisiljeni na klijentelistički obrazac ponašanja, ali i imati na umu da možda čak i kad to nije neophodno, koriste veze i poznanstva, kao što se koriste i državnim subvencijama ako je to ikako moguće - naravno, ne svi. Nitko u tako ukorijenjenoj i razgranatoj mreži klijentelističkih odnosa nije potpuno nevin, ali ipak su najviše odgovorni oni koji imaju moć, jer ujedno imaju i veće mogućnosti da pokrenu potrebne promjene.

"Budite nositelji inicijative podizanja svijesti o 'novom normalnom'"

Ovoga tjedna, 12. kolovoza, obilježen je Međunarodni dan mladih. Ovogodišnja tema je "Angažiranje mladih za globalno djelovanje" kojom se želi istaknuti načine na koje sudjelovanje mladih na lokalnoj, nacionalnoj i globalnoj razini obogaćuje nacionalne i multilateralne institucije i procese. Cilj je izvući pouke o tome na koji se način zastupljenost i djelovanje mladih u formalnoj institucionalnoj politici može značajno uvećati. "Na Međunarodni dan mladih 2020. želimo naglasiti važnost aktivne participacije mladih. Lokalne, nacionalne i globalne institucije trebaju postati inkluzivnije i ojačati mlade za provođenje globalnih akcija i dostizanje njihovih ciljeva", stoji u čestitki Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade, koji je pozvao mlade da "u ovim izazovnim vremenima u kojima smo suočeni s pandemijom COVID-19, odgovornim ponašanjem budu primjer i nositelji globalne incijative podizanja svijesti o "novom normalnom" i jačanju međugeneracijske solidarnosti i dijaloga kako bi zaštitili svoje najbliže i osigurali svoju budućnost". Vlada RH nastavit će, najavljuje Ured, provoditi aktivnosti koje otvaraju mogućnosti i bolje uvjete u ostvarivanju prava mladih, zadovoljavanju njihovih potreba te potiču aktivno sudjelovanje mladih u društvu na lokalnoj, državnoj, ali i europskoj razini. Posebna pažnja posvećivat će se, dodaju, poticanju uključivanja mladih u stvaranje uvjeta za osobni razvoj i razvoj društva u cjelini, osiguravanjem sigurnijeg okruženja za rad, osobni napredak i podizanje obitelji. U želji da okvir za kvalitetniji život mladih donose u suradnji s mladim ljudima i organizacijama mladih, Središnji državni ured za demografiju i mlade poziva mlade na aktivno uključivanje u unaprijeđene hrvatske politike za mlade, osobito kroz rad savjeta mladih na lokalnoj i regionalnoj razini te Savjeta za mlade Vlade, na nacionalnoj razini, ali i kroz aktivnosti udruga mladih i za mlade te drugih inicijativa. Poručuje da svoja vrata otvara svim mladima koji svojim znanjem, iskustvom i inicijativama žele sudjelovati u stvaranju naše svakodnevnice i doprinijeti podizanju kvalitete života u Hrvatskoj.

Usporeno odrastanje

​Drugo vaše recentno istraživanje bavilo se prijelazom mladih u svijet odraslih. Taj prijelaz je uvijek težak, ali postoje li danas neke dodatne otežavajuće okolnosti?

- Te dodatne otežavajuće okolnosti traju već tri desetljeća, od promjene društvenog i političkog poretka. Okolnosti su se promijenile, ali se nažalost nisu znatno poboljšale, a neke su se i pogoršale. Danas su najveći problemi gubitak socijalne sigurnosti i prekarni rad te porast kompeticije bez dovoljnog razvojnog rasta koji bi povećao broj raspoloživih opcija. Dakako, nije pomogla ni financijska kriza 2008. godine, a u socioekonomskom smislu će nas unazaditi i kriza uzrokovana pojavom koronavirusa. Po mom sudu, najgore je što se preferira zapošljavanje mladih na određeno vrijeme, posljedica čega je da za njih nema ni socijalne sigurnosti ni kreditne sposobnosti. Iako su mladi danas jako mobilni, zbog čega neki komentiraju da im onda rad na određeno vrijeme zapravo nije problem, mislim da to nije točno, jer i da imaju ugovore na neodređeno vrijeme mogli bi biti mobilni, ako i koliko to žele. Također, na prvim poslovima su obično i niže zarade, a to je baš razdoblje života kada bi se mladi trebali socioekonomski osamostaliti i ulagati u vlastiti stambeni prostor i odgovarajuću kvalitetu života. Sve to sasvim sigurno usporava njihovu društvenu integraciju, odnosno preuzimanje trajnijih društvenih uloga kako profesionalnih, tako i obiteljskih. Od sinova i kćeri mladi postaju očevi i majke, a naša istraživanja potvrđuju kako većina mladih želi zasnovati vlastitu obitelj. A kao što je dobro poznato, za podizanje djece i kvalitetan obiteljski život treba novca.

Spomenuli ste stambeno pitanje. Kada i koliko se mladi u današnje vrijeme odlučuju na odlazak iz roditeljskog doma?

- Postotci variraju, ali su u svakom slučaju mali. Mi pratimo mlade do 30 godine i uglavnom ih oko 20 posto ode iz roditeljskog doma. To je vrlo malen broj. Tek se sa zapošljavanjem i pronalaskom stalnog partnera, bilo u izvanbračnoj zajednici, bilo u braku, odlučuju napustiti roditeljski dom. U Hrvatskoj je uobičajeno da se stambeno pitanje rješava vlastitom nekretninom, te od tih dvadesetak posto veći dio njih ima neki stambeni prostor, vlastiti ili partnerov, ali dobar dio odlučuje se za podstanarstvo. Problem je što kod nas tržište najma stanova nije uređeno, a vlastiti stambeni prostor je sve teže kupiti jer su cijene nekretnina rasle, pa čak ni sad za vrijeme koronakrize nisu nešto pale. Govoreći o socioekonomskom osamostaljivanju, dobrom dijelu mladih roditelji mogu sve manje pomoći jer su i njih i njihove resurse iscrpile dosadašnje krize. To je dosta nepovoljno za mlade i sve skupa pridonosi usporenoj društvenoj integraciji, odnosno odgađa se zasnivanje obitelji, osiguranje vlastitog stambenog prostora te se čekaju povoljnije okolnosti. To je nešto što također može pridonijeti tome da dio mladih odlazi van. Jer, zapravo, procjenjuju kako nemaju što izgubiti.

​Povjerenje je nužno

Mladi su nam obično uvijek nešto krivi - neodgovorni su, lijeni, ne poštuju autoritet, a na njih se, u isto vrijeme, prebacuje teret odgovornosti za promjenu društva na bolje. Kako vi promatrate mlade, nakon mnogih godina istraživanja ponašanja i percepcija mladih?

- Sve ovisi o okolnostima, kako se one mijenjaju, tako se mijenja i naglasak na određene značajke koje se pripisuju mladima. Deklarativno će uvijek svi reći da su mladi važan segment društva - kako u sadašnjosti, tako još više u budućnosti - jer je naprosto biološka činjenica da na njima svijet ostaje. Oni će dulje živjeti od svojih roditelja i djedova pa se od njih očekuje da budu zainteresirani za to kako će izgledati taj svijet u kojem žele naći svoje mjesto. S druge strane, teško se othrvati paternalističkom odnosu, pa se mlade, kada ne rade na način na koji neki dijelovi društva od njih očekuju, ili ako se čini da ne poštuju autoritete, optužuje. Osciliranje između oba naznačena pristupa je prisutno oduvijek, tako je bilo u staroj Grčkoj, i takav miješani odnos je opstao do danas. No, treba naglasiti jednu jednostavnu činjenicu: ako želimo da se glas mladih čuje i da se oni doista angažiraju u popravljanju društva, moramo osigurati i uvjete za to. Time želim reći da treba osposobiti i tretirati mlade kao ravnopravne članove društva, a ne očekivati da samo trebamo pritisnuti gumb kojim ćemo ih pokrenuti da se ponašaju onako kako i kada mi to smatramo oportunim i poželjnim. Ukazivanje povjerenja kroz davanje prava i odgovornosti je nužno ako želimo da mladi budu što aktivniji akter u suvremenom društvu i da participiraju u donošenju odluka koje se ne tiču samo njih, nego i cijelog društva u kojem žive, odnosno u kojem svi skupa živimo.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Klijentelizam u Hrvatskoj nije lako iskorijeniti, on se u nas prenosi s generacije na generaciju' - Novi list

# data[].attributes.attachment_link.description
Nerijetko smo, nažalost, svjedoci korupcije i klijentelizma u hrvatskom javnom prostoru, počevši od posljednje afere "vjetroelektrane" pa do mnogih drugih malverzacija iz bliže i dalje hrvatske prošlosti. S druge strane, često se ističe da je Hrvatska "mlada demokracija" [...]

# data[].attributes.body
https://regionalni.com/uhicen-zupan-matija-posavec-snimljen-kako-prima-mito-od-10-000-kuna-za-zaposljavanje/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Što se to događa s mladima u Varaždinu, pitali su se mnogi nakon događaja u četvrtak, 28. travnja, u centru Varaždina.
Naime, 23-godišnji državljanin Sjeverne Makedonije u gluho doba noći zadao je svom vršnjaku dva uboda nožem u tijelo i nanio mu tešku ozljedu (otvorena rana trbušne stijenke s unutarnjom ozljedom). Također je nožem zadao više uboda i reznih rana još četvorici mladića.

Sutkinja istrage Županijskog suda u Varaždinu usvojila je prijedlog državnog odvjetnika i odredila mu istražni zatvor zbog opasnosti od bijega i opasnosti od nedopuštenog utjecaja na svjedoke u istrazi te zbog opasnosti od ponavljanja kaznenih djela.

Mnogi su isticali da je napadima nožem prethodio fizički sukob, a sve to zgrozilo je naše sugrađane.
Zgroženi
Također, mnogi su bili zgroženi i kada je u siječnju ove godine kod ugostiteljskog objekta na parkiralištu u Zagrebačkoj ulici više mladića pretuklo dvojicu 21-godišnjaka.

Vara li nas dojam da je nasilja među mladima više ili je riječ o prividu?

Varaždinska policija ističe da su prekršaji po Zakonu o prekršajima protiv javnog reda i mira u posljednjih pet godina u padu, pa tako i tučnjave.

- Brojka od 300-tinjak prekršaja na godišnjoj razini u Policijskoj postaji Varaždin neznatno varira, no zbog epidemije COVID-a-19 u 2020. i 2021. godini struktura prekršaja se uvelike promijenila. Najveći pad broja prekršaja u posljednjih nekoliko godina bilježi se u ugostiteljskim objektima, te je tako broj sa 71 prekršaja u 2018. godini pao na prošlogodišnjih 25 prekršaja - ističe PU varaždinska.

- Ako usporedimo prvo tromjesečje ove godine s pretpandemijskom 2019. godinom, možemo reći da je došlo do pada broja prekršaja po istom zakonu, sa 68 prekršaja na 34 u ovoj godini. Prekršaji iz članka 13. Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira (tučnjava, svađa, vika) u padu su s 31 na devet prekršaja - dodaje varaždinska policija.
Teške ozljede
I dok statistika otkriva da je manje tučnjava, ipak do njih dolazi. Nakon tučnjava dolazi čak i do teških tjelesnih ozljeda.

- Zbog izmjena kaznenog djela u domeni obiteljske kaznenopravne zaštite, teško je usporediti brojčane pokazatelje kaznenih djela "Teška tjelesna ozljeda" i "Tjelesna ozljeda". Konkretno, s četiriju kaznenih djela "Tjelesna ozljeda" i sedam kaznenih djela "Teška tjelesna ozljeda" u 2019. godini broj istovjetnih kaznenih djela porastao je na 15 kaznenih djela "Tjelesna ozljeda" i devet kaznenih djela "Teška tjelesna ozljeda" na području Policijske postaje Varaždin u 2021. godini. Porast je i u prvom tromjesečju 2022. godine u odnosu na pretpandemijsku 2019. godinu, odnosno s tri na osam kaznenih djela. Ipak, u broju kaznenih djela vrlo je mali broj tjelesnih ozljeda i teških tjelesnih ozljeda nastalih u nekom fizičkom sukobu - objašnjava PU varaždinska.

I pedagoginja Srednje strukovne škole Varaždin Nikolina Smrečki Češljaš tvrdi kako nema pokazatelja da ima porasta nasilja među mladima.

- Nasilje je uvijek bilo prisutno u društvu, kako među djecom i mladima, tako i među odraslima. Nemamo novije rezultate istraživanja koji govore o porastu nasilja među mladima. Posljednjih godina o nasilju se više i češće javno progovara, mediji više izvještavaju o nasilju, počiniteljima i žrtvama, pa se stekao dojam da je nasilje u porastu. Kad se govori o nasilju u školi, moje je iskustvo veća prisutnost psihičkog nasilja u obliku ogovaranja, ismijavanja, izoliranja, uvredljivih komentara, isključivanja iz aktivnosti i širenja zlobnih ili netočnih glasina. Nasilje koje se najčešće događa i kojem su učenici najviše izloženi je nasilje putem interneta, odnosno cyberbullying, a koje može imati teže posljedice za zdravlje i razvoj od nasilja koje se događa uživo - objašnjava Smrečki Češljaš.
Koronakriza
Također, mlađa populacija bila je iznimno pogođena koronakrizom i zabranama.

- U razdoblju izolacije i nastave na daljinu nije zabilježen porast nasilja među mladima, no u tom su razdoblju škole bile zatvorene, učenici su manje bili u fizičkom kontaktu i manje su prijavljivali što im se događa. Međutim, izolacija i nastava na daljinu utjecale su na psihološku dobrobit djece i mladih te dovele do porasta problema mentalnog zdravlja i mentalnih poremećaja. Istraživanje provedeno 2021. godine pokazalo je kod djece i mladih značajan porast anksioznosti i/ili depresivnosti - strah od neuspjeha, anksioznost u socijalnim situacijama, osjećaj tuge i praznine, zabrinutost za sigurnost članova obitelji - te posttraumatskog stresa: teškoće koncentriranja, uznemirenost, emocionalnu osjetljivost, izbjegavanje neugodnih sjećanja i osjećaja - dodaje Smrečki Češljaš.

Mladi su tako jedva dočekali ublažavanje epidemioloških mjera jer realno dvije godine nisu mogli izlaziti.

Naravno, s ponovnim otvaranjem noćnih klubova i barova dolazi do prekršaja remećenja javnog reda i mira. Policija ističe da mladi remete noćni mir, a razmirice iz barova često presele na ulicu, dok vrlo često krše i odredbe Zakona o sigurnosti prometa na cestama jer ostavljaju svoja vozila u pješačkoj zoni ili na nogostupima.
Nadzor
No uvođenjem videonadzora u centru grada varaždinska policija tomu je doskočila.

- Stanje sigurnosti u Gradu Varaždinu u proteklih nekoliko godina je na zadovoljavajućoj razini, unatoč povremenim događajima koji su posebno praćeni u medijima i javnosti. Uvođenjem videonadzora na javnim mjestima u centru grada stanje sigurnosti se uvelike promijenilo nabolje. Videonadzor uspješno odvraća osobe sklone činjenju kaznenih djela i prekršaja te se putem njega provodi osiguranje manifestacija i ostalih događanja. Kod naknadnih prijava slučajeva narušavanja javnog reda i mira ili počinjenja kaznenih djela policiji, često je videonadzor jedan od značajnih alata u kriminalističkom istraživanju, pa tako i u nedavnom slučaju u Ulici Ivana Padovca u Varaždinu - objašnjavaju iz varaždinske policije te dodaju da policijski službenici temeljne i interventne policije obilaze ulice i trgove u cilju prevencije, no zbog smještaja noćnih klubova i barova, ali i intenziteta kretanja osoba prema Studentskom domu u Varaždinu, taj obim poslova je značajan.

- Stoga će policija u cilju zadržavanja povoljnog stanja pojačavati prevenciju kroz pojačanu prisutnost policijskih službenika na javnim površinama grada Varaždina te kontrolama ugostiteljskih objekata, osobito usluživanja pića pijanim i maloljetnim osobama - zaključuju iz PU varaždinske.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uhićen župan Matija Posavec: snimljen kako prima mito od 10.000 kuna za zapošljavanje

# data[].attributes.attachment_link.description
Rano jutros policija i USKOK krenuli su u novu veliku akciju uhićenja, ovoga puta na području Međimurja. Uhićeno je više osoba među kojima je i aktualni međimurski župan Matija Posavec. Također, istragom je obuhvaćen i prijašnji gradonačelnik Čakovca, sada saborski zastupnik SDP-a Stjepan Kovač, za kojega je Državno odvjetništvo RH podnijelo Saboru zahtjev za skidanje zastupničkog imuniteta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sumnja se da je 41-godišnjak pokušao podmititi službenika granične policije.

Zbog sumnje da je pokušao podmititi službenika granične policije, policija je kazneno prijavila 41-godišnjeg državljanina Kosova te ga predala pritvorskom nadzorniku, priopćeno je danas iz primorsko-goranske Policijske uprave.

FOTO U teškoj prometnoj nesreći kod Petrinje poginuo motociklist Morat će ga opet pronaći: Fantom s Trešnjevke ipak mora u pritvor

Sumnjiči ga se da je 24. veljače ove godine, znajući da u Hrvatskoj boravi ilegalno, policijskom službeniku tijekom kontrole vozila i davanja putnih isprava ponudio 200 eura.

Novac je ponudio kako bi policijski službenik za uzvrat njemu i drugim osobama u vozilu dopustio prijelaz državne granice, naveli su iz policije. (Hina)
Potvrđena optužnica protiv Sabe: Tajna snimka vijećnice nezakonita
Još brže do svakodnevnih vijesti prilagođenih tebi. PREUZMI novu Još lakše do najnovijih vijesti o poznatima. Preuzmi novu DNEVNIK.hr aplikaciju

# data[].attributes.attachment_link.description
Sumnja se da je 41-godišnjak pokušao podmititi službenika granične policije. Zbog sumnje da je pokušao podmititi službenika granične policije, policija je kazneno prijavila 41-godišnjeg državljanina Kosova te ga predala pritvorskom nadzorniku, priopćeno je danas iz primorsko-goranske Policijske uprave.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Policijski službenici Policijske uprave varaždinske dovršili su kriminalističko istraživanje nad dvojicom muškaraca starosti 39 i 59 godina, zbog sumnje da su počinili kazneno djelo Iznude nad 40-godišnjakom.

Kako se sumnja, oni su od mjeseca travnja 2016. godine pa sve do 23. rujna 2021. godine, prema zajedničkom dogovoru i planu da sebi pribave znatnu protupravnu imovinsku korist, kontinuiranim zastrašivanjima, psihičkim pritiskom te višekratnom uporabom fizičke sile i ozbiljnim prijetnjama da će izravno napasti život ili tijelo 40-godišnjaka i članova njegove obitelji od strane 39-godišnjaka na poticaj 59-godišnjaka, prisilili 40-godišnjaka da im tijekom tog razdoblja isplati točno neutvrđeni iznos u gotovom novcu, a koji iznos svakako premašuje iznos od 500 000 kuna.

Uz navedeni iznos u gotovom novcu, prijavljeni su prema prethodnom dogovoru, zastrašivanjima, uporabom sile i prijetnje prisilili istog da proda vlastitu nekretninu u gradu Varaždinskim Toplicama za iznos od 30 000 eura te nakon toga novac pribavljen prodajom preda 39-godišnjaku, koji je od tog iznosa na ime svoje supruge kupio građevinsko zemljište u Vrsima za iznos od 20 000 eura, dok je za ostatak iznosa kupio teretno vozilo marke Citroen Yumpi.

Opisanim radnjama prijavljeni su za sebe pribavili znatnu nepripadnu imovinsku korist koja višestruko premašuje početno dugovanje - pozajmicu u iznosu od 54 000 kuna.

Navedeni su po završenom kriminalističkom istraživanju, uz kaznenu prijavu predani pritvorskom nadzorniku Policijske uprave varaždinske.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dvojac osumnjičen za iznudu nad 40-godišnjakom

# data[].attributes.attachment_link.description
Policijski službenici Policijske uprave varaždinske dovršili su kriminalističko istraživanje nad dvojicom muškaraca starosti 39 i 59 godina, zbog sumnje da su počinili kazneno djelo Iznude nad 40-godišnjakom.

# data[].attributes.body
Primjer za klijentilizam u Meksiku:  Kad dođu izbori, stranke aktiviraju svoje klijentilističke mreže u svim četvrtima kojima imaju pristup. To je praksa kojom stranke aktiviraju glas svojih birača koncesijom usluga ili određene robe. U zamjenu za davanje nečega najsiromašnijim četvrtima, podržavaju ga u kampanji i, na kraju, glasanjem.

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/pomocnik-ministra-obrazovanja-zaposlio-brata-kaze-ja-bih-savjetovao-da-se-to-ne-radi-717734

# data[].attributes.attachment_link.title
Pomoćnik ministra obrazovanja zaposlio brata. Kaže: ‘Ja bih savjetovao da se to ne radi’

# data[].attributes.attachment_link.description
Pomoćnik ministra obrazovanja priča da mladi odlaze iz Hrvatske radi manjka domoljublja. Uhljebio je brata, a kći mu je baš nedavno dobila stalni posao u školi. Drugi brat je ravnatelj gimnazije u Imotskom

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/mobile/clanak.aspx?category=vijesti&id=2354256

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/mobile/clanak.aspx?category=vijesti&id=1034703

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Screenshot: Google Maps, Facebook (Osnovna škola Josipa Pupačića, Omiš)

REAKCIJE nekih hrvatskih nastavnika na nedavno otkrivene slučajeve zapošljavanja uz pomoć rodbinske veze u školi Josipa Pupačića u Omišu, još su jednom razotkrile razmjere i ukorijenjenost rodijačko-nepotističkog mentalnog sklopa u Hrvata.

>> DOBAR POSAO U OMIŠU Nisu znali čijeg sina uhljebiti u školu pa su probali zaposliti obojicu

Komentari, među kojima ima mnogo onih u kojima se neskriveno podržava nepotizam, osvanuli su na Facebook profilu grupe Nastavnici organizirano. Na njemu je jedan član grupe podijelio članak u kojem se kritizira činjenica da su u omiškoj školi prvo na natječaju odabrana dvojica sinova dvojice nastavnika tjelesne kulture iz iste škole, da bi potom posao učiteljice engleskog jezika dobila Josipa Gudelj, kći nastavnice engleskog jezika Viktorije Gudelj. Ona je prošla na natječaju iako je završila učiteljski fakultet s pojačanim engleskim, što znači da je imala slabije kvalifikacije od kandidata koji su završili studij engleskog na filozofskom fakultetu.

Na brojne upite o zapošljavanju i poništenju natječaja u slučaju dvojice sinova, ravnateljica Davorka Deur nije uopće htjela odgovarati, a u jednom slučaju čak je uvrijedila novinare rekavši da nemaju kompetencija shvatiti proceduralnu pogrešku koja je navodno dovela do poništenja.

Mnogi nastavnici u svojim su komentarima izrazili negodovanje zbog takvog načina zapošljavanja s kojim se suočavaju brojni mladi ljudi koji su završili fakultete da bi potom proveli godine na burzi prijavljujući se i odlazeći uzaludno na stotine lažiranih natječaja i razgovora za posao. Neki natječaji u hrvatskim državnim ustanovama toliko su očito namješteni da je već iz objavljenih potrebnih kvalifikacija jasno da su uređeni za neku određenu osobu. Drugi su manje očiti, no oni koji su odbijeni ponekad kroz svoje kanale doznaju da je mjesto dobila osoba čiji rođak ondje radi ili netko tko je preporučen po političkoj liniji, nerijetko čak i s lošijim kvalifikacijama. Takav tretman, očekivano, doživljavaju kao kontinuirano ponižavanje pa mnogi od njih odustaju od potrage za poslom u struci ili odlaze u inozemstvo.

Što je loše u preporuci roditelja?

No nažalost, među članovima udruge Nastavnici organizirano, našao se nemali broj onih koji su pokazali veliko razumijevanje za zapošljavanje prema rodbinskom ključu. Neki od njih čak su otvoreno objavili svoje racionalizacije, odnosno opravdanja.

Tako primjerice jedna nastavnica komentira:

"Što je tu sporno? Žena je stručna za to radno mjesto i to je najbitnije. A sad čija je kćer je apsolutno nebitno."

Jedna druga članica grupe kaže:

"Jedno retoričko pitanje, ako si ti kao radnik, čovjek, nastavnik dao pola svog života jednoj školi, poučavanju, zašto tvoje dijete ne bi imalo prednost kad se traži nekoga u toj školi? Možda nije skroz fer, ali s druge strane i je, ako imaš 2 stručnjaka s istom diplomom, zašto ne bi ovaj imao prednost? I nije to samo u školstvu, npr. kod nas postoje cijele glumačke dinastije, slikarske..., a to se radi i vani."

Treća je napisala:

"..Koga uzeti? Nekog koga uopće ne poznaješ, ili nekog za kog ti netko garantira da je dobar? Nekog politički ili nekog tko je tu s tobom 30 godina radio. E sad... razmislite, koga bi vi uzeli? Dijete od kolege kojeg znate cijeli radni vijek / ili nekog koga uopće ne znate/ ili nekog kojeg vam naredi političar?"

Četvrta piše:

"...Uvijek ima iznimki, ali ovaj slučaj natezati po novinama je dno novinarstva. Žena zadovoljava uvjete, a ravnateljica stoji iza svoje odluke da je između nje i ostalih 9 izabrala nju. Zakon ničim nije povrijeđen."

U sličnom duhu napisano je još mnogo komentara za koje sve ovdje nema mjesta.

Podržavaju nepotizam, a uče našu djecu

Navedeni i nenavedeni komentari otkrivaju više zastrašujućih činjenica:

1) Neki nastavnici očito ne razumiju razliku između privatnih kompanija i javnog sektora. Primjerice, gore spomenuta usporedba nastavnika s umjetnicima je apsurdna jer nastavnici mogu loše raditi svoj posao, a da ih ravnatelji, roditelji i drugi nastavnici koji su im pomogli da dobiju posao ipak štite, baš kao i sindikati. Bez štete za sebe, o trošku države. Vlasnik privatne kompanije ili ravnatelj privatne škole zaposlit će manje kvalificiranog radnika ili nastavnika na svoju odgovornost, riskirajući opstanak svojeg vlastitog posla. Slično vrijedi i za umjetnike. Oni ne mogu postati uspješni umjetnici zahvaljujući svojim roditeljima, osim što mogu naslijediti njihove talente. A samo neznalica će kupiti nečiju sliku samo zato što je nečiji sin.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

2) Iako očito podržavaju sustav uhljebljivanja, koji je samo jedan od oblika korupcije, ti isti nastavnici vjerojatno bi se teško uvrijedili kada bismo ih nazvali uhljebima.

3) Neki članovi grupe očito ne poznaju pravila javnog natječaja po kojima bi se osoba trebala birati prema kvalifikacijama, a ne po rodbinskim vezama i preporukama. Suprotno tvrdnjama jedne članice udruge, ovo posljednje itekako je kršenje zakona.

4) Neki od uključenih nastavnika očito svojom voljom propuštaju uočiti činjenicu da se na natječaj javilo više kandidata koji su vjerojatno imali bolji CV, prije svega onih koji su završili engleski na filozofskom fakultetu, što znači da su ga zasigurno bolje znali od osobe koja je završila učiteljski.

5) Nastavnici koji hvale princip preporuka propuštaju uočiti da će roditelji biti najmanje objektivni kada su u pitanju njihova djeca. To što je roditelj sam nastavnik i što preporučuje svoje dijete, nikako nije garancija da ono zaista ima potrebne kvalitete.

6) Na kraju, ali ne i najmanje važno, ti isti nastavnici poučavaju i odgajaju našu djecu. Kakve ishode i kakvo društvo možemo očekivati s takvim nastavnicima? Društvo u kojem nije grijeh prepisivati, kupovati diplome, sudjelovati u nepotizmu i korupciji?

Zanimljivo je da pritom većina građana u Hrvatskoj smatra da je korupcija naš problem broj jedan, što je u skladu s činjenicom da smo na ljestvici percipirane korupcije među 180 zemalja na vrlo visokom 49. mjestu i da se iz godine u godinu samo uspinjemo ili stagniramo.

Naravno, može izgledati potpuno prirodno da roditelji pokušaju pomoći djeci da pronađu posao u zemlji u kojoj to nije ni najmanje lako. No s druge strane istraživanja su pokazala da 2/3 mladih smatra da se posao u Hrvatskoj dobiva preko veze ili preko stranačke podobnosti te da je to jedan od glavnih razloga odlaska mladih u inozemstvo.

Znate li nešto više o temi ili želite prijaviti grešku u tekstu?

# data[].attributes.attachment_link.title
ČEMU ONI UČE NAŠU DJECU? Nastavnici uhljebi podržali zapošljavanje preko rodbinske veze

# data[].attributes.attachment_link.description
Screenshot: Google Maps, Facebook (Osnovna škola Josipa Pupačića, Omiš) REAKCIJE nekih hrvatskih nastavnika na nedavno otkrivene slučajeve zapošljavanja uz pomoć rodbinske veze u školi Josipa Pupačića u Omišu, još su jednom razotkrile razmjere i ukorijenjenost rodijačko-nepotističkog mentalnog sklopa u Hrvata.

# data[].attributes.body
https://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/nakon-prilogu-u-provjerenom-kbc-split-pokrenulo-unutarnji-nadzor-zbog-kirurga-koji-je-primao-mito---540464.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Liječnik splitskog KBC-a koji se dovodi u vezu sa primanjem mita, kako bi obavio operativni zahvat nad teško oboljelim muškarcem, uhićen je u petak nakon što je priča o njemu objavljena u emisiji Provjereno. Policija je obavila pretragu njegovog stana, automobila i ambulante. Kako doznaje Dnevnik Nove TV od njegova odvjetnika Vinka Ljubičića njegov je klijent nakon ispitivanja pušten da se brani sa slobode.

Ispitivanje liječnika je trajalo nekoliko sati. Osumnjičeni je prema riječima njegova odvjetnika, iznosio aktivnu obranu.

Iza kulisa sportskog spektakla: Kako se priprema svjetsko prvenstvo u reliju, što je sigurnosna knjiga i kako izgledaju boksevi vozača? Odlučili su stati na kraj nepravdi, no kako u Hrvatskoj prolaze zviždači? ''Svi podržavaju, ali kada treba istupiti tu ostaješ sam''

Priopćenje PU splitsko-dalmatinske prenosimo u cijelosti;

''Policijski službenici Policijske uprave splitsko-dalmatinske u koordinaciji s Uredom za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta danas su dovršili kriminalističko istraživanje nad 50-godišnjim hrvatskim državljaninom, za kojeg je utvrđeno postojanje sumnje u počinjenje kaznenog djela „Primanje mita", iz članka 293. st.2. Kaznenog zakona RH.

Tijekom provedenog kriminalističkog istraživanja utvrđena je sumnja da je 50-godišnjak, kao odgovorna osoba, u dva navrata, 12. i 16. studenog 2018. godine, od 51-godišnje hrvatske državljanke primio mito u ukupnom iznosu od 3.000 eura, nakon čega je zauzvrat obavio radnje koje je ionako morao obaviti, vezane uz liječenje sada pokojnog 49-godišnjaka. U sklopu kriminalističkog istraživanja obavljene su pretrage prostora i stana kojeg koristi 50-godišnjak.

Protiv 50-godišnjaka je Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta podneseno posebno izviješće kao dopuna kaznene prijave, zbog postojanja sumnje u počinjenje kaznenog djela iz članka 293. st. 2. Kaznenog zakona RH i danas je predan pritvorskom nadzorniku. Protiv 51-godišnjakinje je podnesena kaznena prijava zbog sumnje u počinjenje kaznenog djela „Davanje mita" iz članka 294.st.2. Kaznenog zakona RH'', stoji u policijskom priopćenju.

O slučaju se danas izjasnio i ministar zdravstva Milan Kujundžić koji je najoštrije osudio slučaj splitskog kardiokirurga i poručio da u ponedjeljak u KBC Split šalje inspekciju Ministarstva zdravstva koja će istražiti je li bilo i stručnih propusta u najnovijem slučaju korupcije u zdravstvu o kojem su ovih dana izvijestili mediji.

"Upoznat sam s tim slučajem i najstrože ga osuđujem, te sam u tom smislu kontaktirao upravu bolnice u Splitu", rekao je ministar u izjavi novinarima ispred Banskih dvora.

Podsjetimo, nakon priloga u Provjerenom Klinički bolnici centar Split najavio je kako će odmah pokrenuti postupak unutarnjeg nadzora zbog slučaja podmićivanja liječnika.

"KBC Split o štro osuđuje bilo kakve pokušaje ishođenja, kao i primanja mita. Takvi nečasni postupci moraju biti sankcionirati.Što se tiče konkretnog slučaja, KBC Split će odmah pokrenuti postupak unutarnjeg nadzora i slijedom utvrđenog i druge zakonom dopuštene radnje i aktivnosti u okviru svoje nadležnosti. Izražavamo žaljenje što se ovim prilogom stvara negativna slika o našoj bolnici, međutim vjerujemo da će naši građani i dalje imati povjerenja u rad naše ustanove, kao i rad svih djelatnika koji odgovorno, predano, stručno i časno rade svoj posao", poručuju iz KBC-a te izražavaju sućut obitelji preminulog Ivice Adžaipa.

Provjereno je donijelo priču o tragičnom slučaju Ljubice Adžaip, koja je po savjetu medicinske sestre kardiokirurgu u ured u dva navrata odnijela ukupno 3000 eura kako bi joj operacijom spasio supruga.

Još brže do svakodnevnih vijesti prilagođenih tebi. PREUZMI novu Još lakše do najnovijih vijesti o poznatima. Preuzmi novu DNEVNIK.hr aplikaciju

# data[].attributes.attachment_link.title
Liječnik iz KBC-a Split, osumnjičen za primanje mita, pušten da se brani sa slobode

# data[].attributes.attachment_link.description
Liječnik splitskog KBC-a koji se dovodi u vezu sa primanjem mita, kako bi obavio operativni zahvat nad teško oboljelim muškarcem, uhićen je u petak nakon što je priča o njemu objavljena u emisiji Provjereno. Policija je obavila pretragu njegovog stana, automobila i ambulante.

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/foto-ovo-je-prtljaznik-u-kojem-su-vozili-poduzetnika-u-zagrebu-i-tjerali-ga-da-si-kopa-grob-832375

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tri muškarca, starosti 53,32 i 42 godine, završila su u pritvoru nakon što su uhićeni zbog iznude poduzetnika. Sumnjiče ga da su ga oteli, vozili u prtljažniku automobila i tjerali da si sam kopa grob.

Kako navodi Hina, jedan od uhićenih je Ante Roso (53).

POGLEDAJTE VIDEO

U priopćenju PU zagrebačke piše kako su u akciju krenuli krajem travnja 2022. te su prije toga sve detaljno isplanirali.

- Osumnjičeni Roso i 32-godišnjak prema prethodnom dogovoru našli su se s oštećenim 35-godišnjakom na području Malešnice te su ga pokazivanjem hladnog i vatrenog oružja prisilili na ulazak u osobni automobil zagrebačkih registarskih oznaka. Zatim su se sva trojica vozilom uputila na područje Krapinsko-zagorske županije gdje ih je čekao osumnjičeni 42-godišnjak - napisali su iz policije.

Za vrijeme putovanja osumnjičeni su mu cijelo vrijeme prijetili, mahali oružjem ispred njega i tako ga plašili. Kad su stigli u Zagorje kod 42-godišnjaka, prebacili su se svi u drugi automobil i odvezli na izoliranu lokaciju.

- Po dolasku osumnjičeni (53 i 42) su na razne načine kod oštećenog izazivali strah, brigu i poniženost da bi mu naposljetku naredili da si kopajući priredi mjesto na kojem će skončati, odnosno da iskopa vlastiti grob, a što je u konačnici i učinio u strahu za vlastiti život - precizirali su iz policije.

Ondje su ga vrijeđali i tukli, a potom se 'smilovali'. Rekli su mu da će ga pustiti, ali morat će im zauzvrat prikupiti novac kojeg žele. Pri povratku, kako bi ga ozbiljno shvatili, natjerali su ga da se vozi u prtljažniku. Naposljetku su ga vratili u Zagreb.

- Za vrijeme putovanja prema Zagrebu, osumnjičeni su i dalje prijetili 35-godišnjaku postavljajući mu uvjete koje mora ispuniti, a na koje je on pristajao zbog straha. Idućeg dana, oštećeni je pribavio zatraženi novčani iznos te ga donio na dogovoreno mjesto, točnije u ugostiteljski objekt na području Črnomerca gdje su ga čekali osumnjičeni (53 i 32) i još dvojica muškaraca - kažu iz policije. Ono što kriminalci nisu znali je da je poduzetnik, u strahu za život, pozvao policiju koja je pripremila klopku. Dvojac su uhitili tijekom primopredaje, dok je trećeg uhitila zagorska policija.

Temeljem naloga suda obavljene su pretrage domova kojim se koriste osumnjičeni. U njima su našli dokaze za navedene zločine, kao i tri tromblonske mine koju je 42-godišnjak skrivao u pećnici. Njega će dodatno sumnjičiti za „Nedozvoljeno posjedovanje, izrada i nabavljanje oružja i eksplozivnih tvari".

Inače, tijekom provedenom kriminalističkog istraživanja utvrdili su kako dvojica uhićenih muškaraca, koji su se nalazili u društvu s osumnjičenima u kafiću na Črnomercu, nisu počinitelji kaznenih djela te su pušteni na slobodu.

Tijekom dana trebalo bi biti poznato hoće li i pod kojim uvjetima biti poslani u istražni zatvor.

Bježao policiji, uhićen zbog postavljanja bombe i pušten

Ante Roso je bio u bijegu od prosinca 2011. do kolovoza 2014., nakon što ga je Ivan Boršić prokazao kao organizatora tzv. krvave pljačke poslovnice Fine u Zvonimirovoj ulici u rujnu te godine kojom prilikom su ubijena dva zaštitara.

U međuvremenu su Dubravko Žugelj, Ivan Tucman, Ivica Štrk, Ivan Boršić te Ante Roso u odsutnosti, ali i još nekoliko osoba koje se teretilo i za druga razbojništva, osuđeni na zagrebačkom Županijskom sudu na ukupno 93 i pol godine zatvora. No, presuda je jednim dijelom poništena te je određeno novo suđenje.

Vrhovni sud je potvrdio kazne Boršiču i Štrku koji su osuđeni na po 10 godina zatvora, Ivanu Tucmanu koji je osuđen na četiri godine zatvora te Draženu Elčiću koji je osuđen na šest godina zatvora, a na ponovljenom procesu sudilo se Žugelju, Jurici Tumpaku, Fehku Imamoviću i Mariju Paliću, dok se Rosi, koji je kasnije pravomoćno oslobođen za pljačku, sudilo u odsutnosti.

Prije suđenja Rosi i ostalima, za pljačku Fine se sudilo Nenadu Filipoviću i još šestorici optuženika, ali su oni oslobođeni optužbi.

Roso je ponovno uhićen u prosincu 2020. zbog optužbi da je u dva navrata naručio postavljanje eksplozivne naprave pod automobil poduzetnika Darija B. (45), ali su optužbe protiv njega odbačene nakon što je tužiteljstvo zaključilo kako do tada provedeni dokazni postupci nisu dovoljno za podizanje optužnice pa je Roso pušten na slobodu.

Najčitaniji članci

# data[].attributes.attachment_link.title
FOTO U ovom prtljažniku vozili su poduzetnika i tjerali da kopa grob. Za iznudu prijavili Rosu

# data[].attributes.attachment_link.description
Tri muškarca, starosti 53,32 i 42 godine, završila su u pritvoru nakon što su uhićeni zbog iznude poduzetnika. Sumnjiče ga da su ga oteli, vozili u prtljažniku automobila i tjerali da si sam kopa grob. Kako navodi Hina, jedan od uhićenih je Ante Roso (53).

# data[].attributes.body
https://www.womeninadria.com/favoriziranje-na-poslu/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svi imamo jednog kolegu koji uvijek ima poseban, preferencijalni tretman. Favoritizam na radnom mjestu ne uzrokuje toliko štete kao što, primjerice, uzrokuje mobing, ali itekako može utjecati na motiviranost ostalih zaposlenika te potaknuti sukobe.
Dovoljno je teško biti uspješan i nastojati unaprijediti svoju karijeru. Zamislite da radite sve kako treba, nadmašite svoje kolege, ali svejedno netko drugi u timu uvijek pokupi sve zasluge. Zašto se to događa?

Što je favoriziranje?

Svi zaposlenici, bez obzira na njihove vještine i iskustvo, trebali bi imati isti tretman. Favoriziranje se odnosi na davanje posebnog tretmana jednom ili nekolicini zaposlenika, ne iz poslovnih, već iz privatnih razloga. Jedan od najpoznatijih primjera favoriziranja je nepotizam.
Pridonosi li pauza za ručak s kolegama boljim odnosima u kompaniji?
Favoriziranje na poslu stvara neugodnu radnu atmosferu. Kada zaposlenici smatraju da njihov trud neće biti prepoznat i da za naporan rad neće dobiti priznanje, bit će obeshrabreni da ulože svoj maksimum u obavljanje zadataka.

Nažalost, ovakva praksa postoji u većini ureda, velikih i malih. Ljudi uživaju u radu s osobama koje su im bliske i s kojima dijele iste interese, što se često nehotice pretvori u favoriziranje. Ono može početi kao bezazleno druženje uz ručak koje se pretvori u razgovor o poslu, ali može dovesti do puno značajnijih stvari kao što je dobivanje povišice ili promaknuća. Željeti raditi s ljudima koji su vam dragi je u redu, sve dok je to fer prema drugim zaposlenicima.

Budite iskreni prema sebi

Iako je favoriziranje često izvan vaše kontrole, sagledajte situaciju iz šire perspektive. Karijerna savjetnica Hannah Morgan smatra da, prije donošenja zaključaka, morate pokušati biti objektivni. "Ako niste dugo zaposleni, nerealno je očekivati ​​da ćete biti omiljeni zaposlenik", kaže. Iskrenost prema sebi može vam pomoći da izbjegnete nepotrebnu ljutnju i osjećaj nezadovoljstva.

S time se slaže i trenerica Tanja Pureta koja kaže da ova situacija može prouzročiti puno stresa ako ne razumijemo njenu pravu pozadinu, odnosno ako uzroke problema vidimo u drugima, a sebe doživljavamo bespomoćnima za njegovo uspješno rješavanje. " Zato je važno stalno osvještavati da smo mi sami sebi jedina prepreka na putu prema uspjehu, bilo na način da odlučimo ništa ne činiti ili činiti pogrešne stvari (kao npr. inatiti se ili tračati okolo, tražeći tako suosjećanje drugih za našu nevolju)." ističe.

Razgovarajte sa šefom

"Jedini način da imamo dobre odnose s nadređenim je otvoreno s njim porazgovarati o njegovim očekivanjima od nas te pronaći način kako da ih ispunimo (pod pretpostavkom da su moralna i legalna). Dodatno, važno je održavati kontinuitet u pozitivnoj i konstuktivnoj komunikaciji s nadređenim te ga redovito iinformirati o onome što radimo i s kojim uspjehom, kako bi imao kvalitetan uvid u naše aktivnosti. Ne treba polaziti od toga da bi on sam trebao vidjeti naš kvalitetan rad, jer se to u pravilu ne događa. Nadređeni često vidi ono na što mu se usmjeri pažnja, što je velika prilika za svakog zaposlenika. Zaključno, svi imamo puno mogućnoti za ostvarivanje kvalitetnog odnosa s nadređenim, samo ga trebamo uzeti u svoje ruke, umjesto čekati da se on sam po sebi dogodi, jer neće." savjetuje Tanja.
Povezano: Kako negativno radno iskustvo pretvoriti u najbolje što vam se dogodilo
Hannah Morgan preporuča rečenice poput: Nadala sam se da ću biti izabrana za rad na novom projektu. Možete li mi dati neke konkretne razloge zašto nisam izabrana kako bih to mogala poboljšati u budućnosti?

Usredotočite se na vlastiti rad

Normalno je osjetiti malu ogorčenost prema kolegi koji je šefov miljenik - ali to utječe loše na vašu produktivnost. Sjetite se da oni u većini slučajeva nisu krivi za to što im se daje prednost pred drugima. Umjesto da zaglibite u negativnim emocijama, pokušajte se usredotočiti na svoj rad i dopustite vašim vještinama i rezultatima da govore sami za sebe. Bez obzira na to koliko je vaš kolega omiljen, oni koji daju najbolje rezultate imaju stvarnu moć zadržavanja u organizaciji.
Povezano: 5 profila žena u „toksičnim" odnosima na poslu
Što ako ste vi miljenik?

Međutim, ako ste upravo vi osoba koja prima VIP tretman, a počinjete osjećati negativne vibre ostalih zaposlenika, možete isprobati nekoliko opcija:

Recite nadređenom da imate previše toga "na tanjuru" i predložite drugog kolegu za određeni zadatak. "Trenutno sam zadužen/a za previše toga. Marta je spomenula da bi htjela biti zadužena za više organizacijskih zadataka poput ovog i uvjeren/a sam da će ga rado preuzeti i odlično odraditi".

Dajte svojim suradnicima zasluge za posao koji su odradili na vašim zajedničkim projektima. Ako vaš nadređeni neprestano veliča vaša postignuća, mogli biste reći: "Projekt ne bi bio toliko uspješan bez Antinih izvrsnih komunikacijskih vještina".

Odbijte beneficije za koje smatrate da ih niste zaslužili. "Cijenim priliku da pohađam još jedan trening, ali mislim da bi Sara mogla imati više koristi od treninga od mene".

Bez obzira na to jeste li osoba koja dobiva poseban tretman, osoba koja je zanemarena ili čak šef koji ima miljenike, morate učiniti sve što možete kako biste izjednačili kulturu na radnom mjestu. Previše favoriziranja umanjuje produktivnost ostalih zaposlenika i pridonosi neprijateljskom radnom okruženju. Ako netko istupi s optužbom o postojanju favoritizma na radnom mjestu, nemojte ga ignorirati. Sagledajte situaciju objektivno i riješite situaciju što je prije moguće.
Tekst pripremljen u suradnji s Ramiro Foto: Pixabay, Unsplash

# data[].attributes.attachment_link.title
Favoriziranje: Što kad niste omiljeni zaposlenik svog šefa? - Women in Adria

# data[].attributes.attachment_link.description
Svi imamo kolegu koji uvijek ima poseban, preferencijalni tretman. Favoriziranje na poslu može utjecati na kulturu organizacije i motivaciju zaposlenika.

# data[].attributes.body
https://www.nacional.hr/kotarski-mladi-u-hrvatskoj-sve-vise-prihvacaju-zaposljavanje-preko-veze-i-klijentelizam/

# data[].attributes.body
https://gong.hr/2021/10/25/drzavni-duznosnici-trebaju-odgovarati-za-sukobe-interesa/

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/vijesti/clanak/demontiranje-institucija-je-nuzno/2244375.aspx

# data[].attributes.body
https://www.vecernji.hr/vijesti/uskok-istrazuje-55-godisnjeg-policajca-primio-je-mito-za-laziranje-izvjesca-1420780

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/iznuda-daj-novac-ili-cu-otkriti-informacije-iz-tvoje-proslosti-418396

# data[].attributes.body
https://www.jutarnji.hr/naslovnica/klijentelizam-se-u-hrvatskoj-nece-iskorijeniti-dok-se-ne-iskorijeni-u-hdz-u-8842292

# data[].attributes.body
https://www.vecernji.hr/vijesti/nase-drustvo-izabralo-je-favoriziranje-politicara-estradnih-zvijezda-nogometasa-a-ne-lijecnika-1351816

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ROMAN ŠUBIĆ, viceguverner Hrvatske narodne banke (HNB), krajem prošle godine kupio je vilu u Zagrebu koju je platio malo manje od 1.9 milijuna kuna, doznaju Index Istrage. Podsjetimo, Šubić nije htio otkriti cijenu za koju je kupio vilu, a u imovinskoj kartici procijenio ju je na 3.05 milijuna kuna. Vilu je kupio cesijom, odnosno ugovorom s jednom od agencija za naplatu potraživanja.
>> Otkrivamo: Viceguverner HNB-a došao do vile preko agencije za naplatu potraživanja
Vila s dvorištem ima ukupno 1077 kvadrata, pa ispada da je krajem prošle godine viceguverner kupio nekretninu u zagrebačkom Gornjem Stenjevcu po cijeni od oko 230 eura po kvadratu, što je daleko ispod tržišne cijene.

No krenimo redom.

Tvrdi da je vilu našao preko oglasa

Prošlog tjedna Index Istrage objavile su detalje o tome kako je viceguverner došao do svoje prve nekretnine u Zagrebu. Naime, jedna zagrebačka poduzetnička obitelj nije mogla otplaćivati kredit u Zagrebačkoj banci, a ta je banka to potraživanje prodala APS Delti, agenciji za naplatu potraživanja. Ta je agencija to potraživanje prodala viceguverneru Šubiću.

Da ne bi bilo zabune, Šubić je viceguverner koji je zadužen za sanaciju kreditnih institucija. U HNB-u ne vide ništa sporno u tome kako je viceguverner došao do novog doma u zagrebačkom Gornjem Stenjevcu, a sam viceguverner Šubić rekao je za Index kako je sve po zakonu, a tu izjavu ponovio je i za druge medije.

"Do prve informacije o predmetnoj nekretnini došao sam putem internetskog oglasnika. Naime, informacija o prodaji potraživanja društva APS Delta A.S. bila je javno dostupna u internetskom oglasniku za prodaju nekretnina, gdje je bila oglašena prodaja potraživanja putem javne dražbe na Općinskom građanskom sudu u Zagrebu", rekao je Šubić.

Platio je 1.892.500 kuna, procijenio je na 3.05 milijuna kuna

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Viceguverner tvrdi da je, s obzirom na to da prodaja na dražbi nije uspjela, putem odvjetničkog društva uputio pismo namjere društvu APS Delta A.S., nakon čega je s tim društvom 30. ožujka 2021. sklopio ugovor o ustupu i prijenosu tražbine koja je bila osigurana predmetnom nekretninom te samu nekretninu stekao kupnjom od prethodnog vlasnika.

"Zbog sadržaja potpisanih ugovora koji sadrže odredbu o povjerljivosti informacija, detalje ugovora, koji uključuju i naknadu za ustup tražbine, nije moguće učiniti dostupnim trećim stranama. K tome, to nisu podaci koje su - prema članku 11. Zakona o sprječavanju sukoba interesa - dužnosnici obvezni unijeti u imovinsku karticu", naveo je Šubić.

Sada doznajemo i konačnu cijenu za koju je viceguverner kupio nekretninu, a to je točno 1.892.500 kuna. Naglasimo kako je prvo Zagrebačka banka procijenila vilu na pet milijuna kuna kako bi pokrila kredit jedne zagrebačke poduzetničke obitelji. Isto tako, sam viceguverner naveo je u imovinskoj kartici kako je tržišna vrijednost vile 3.05 milijuna kuna.

Supružnici imaju oko 130 tisuća kuna mjesečnih primanja

Viceguverner Šubić bio je zaposlen u HNB-u od 2004. godine do početka 2017. godine. Pokrivao je poslove zaštite tržišnog natjecanja u bankarskom sektoru, a zatim i na poslovima nadzora i kontrole banaka. Za vrijeme dok je bio zaposlenik HNB-a, trgovao je dionicama Podravske banke, i to 2006. godine. Šubić je jedan od 58 zaposlenika HNB-a nad kojima Hanfa vrši poseban nadzor upravo zbog ovih transakcija na burzi.

Supružnici Šubić imaju oko 130 tisuća kuna mjesečnih primanja. Šubić je od početka 2017. godine do imenovanja viceguvernerom radio kao docent na Hrvatskom katoličkom sveučilištu. Nositelj je projekta medijske suradnje HNB-a i Hrvatskog katoličkog radija s ciljem podizanja financijske pismenosti, koji traje i danas. Roman Šubić je viceguvernerom imenovan odlukom sabora u srpnju 2018. godine.

Prema imovinskoj kartici koju je ažurirao posljednjeg dana siječnja, Šubić ima mjesečnu neto plaću od 40.708,45 kuna te oko 150 tisuća kuna dodatnih prihoda na godišnjoj razini. Njegova supruga sve donedavno radila je u HNB-u i imala plaću od 13.725 kuna. Od travnja prošle godine zaposlenica je Europske središnje banke, a njena neto plaća danas iznosi 75.994,34 kune mjesečno.

Do nekretnina gotovinom

To znači da obitelj Šubić danas ima mjesečne prihode od gotovo 130 tisuća kuna. Kredita obitelj Šubić nema, osim leasinga za automobil VW Passat 2.0 iz 2019. godine, za što plaća oko 2000 kuna mjesečno. Tu je još i štednja od 170 tisuća kuna. Do kuće u zagrebačkom predjelu Gornji Stenjevec došli su prošle godine, kao i do garaže te manjeg voćnjaka. Do imovine su došli gotovinom, a to je i vidljivo u dokumentima koje posjedujemo.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Index Istrage došle su i do Ugovora o ustupu i prijenosu tražbine između APS Delte i viceguvernera Šubića, kao i kupoprodajnog ugovora za vilu.

Podsjetimo da je Zagrebačka banka 2017. godine prodala paket loših kredita u vrijednosti od 770 milijuna eura, odnosno oko 5.8 milijardi kuna, pod nazivom Taurus 1. Približno dvije trećine na prodaju ponuđenih potraživanja, i to oko 510 milijuna eura, odnosilo se na kredite poduzećima, a ostatak su krediti sektoru stanovništva. Među tim kreditima bio je i onaj od pet milijuna za kuću u Gornjem Stenjevcu, do kojeg je došla agencija za naplatu potraživanja APS Delta S.A.

Taj paket loših kredita Zagrebačke banke, među kojima je bio i onaj od pet milijuna kuna za kuću u Gornjem Stenjevcu, prošao je provjeru HNB-a i HNB je izdao pozitivno mišljenje. To je vidljivo i na dokumentu koji se i danas može naći na stranicama Zagrebačke burze.

Originalno objavljeno na Index istrage Istraživačko novinarstvo je najskuplje i potpuno financijski neisplativo novinarstvo. Ako vam je stalo do borbe za transparentnost, podržite Index Istrage donacijom. Sav novac prikupljen kroz Index Istrage bit će utrošen jedino i isključivo na najbolje istraživačke novinare i 100% neovisno, odvažno istraživačko novinarstvo.
Opširnije:https://www.istrage.hr/doniraj
Znate li nešto više o temi ili želite prijaviti grešku u tekstu?

# data[].attributes.attachment_link.title
Imamo ugovor: Viceguverner HNB-a vilu s dvorištem je platio oko 230 eura po kvadratu

# data[].attributes.attachment_link.description
ROMAN ŠUBIĆ, viceguverner Hrvatske narodne banke (HNB), krajem prošle godine kupio je vilu u Zagrebu koju je platio malo manje od 1.9 milijuna kuna, doznaju Index Istrage. Podsjetimo, Šubić nije htio otkriti cijenu za koju je kupio vilu, a u imovinskoj kartici procijenio ju je na 3.05 milijuna kuna.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Zašto bi netko bio kažnjen jer mu je tata u HAZU-u?'

# data[].attributes.attachment_link.description
'S tim prijedlogom nemam gotovo ništa, niti sam o njemu glasovao, niti sam došao na sjednicu Odbora. Nema šanse da glasujem za sina iz razumljivih razloga', rekao je akademik Feletar Na današnjoj sjednici predsjedništvo HAZU-a donosi odluku o dobitnicima Akademijinih godišnjih nagrada, a kako se navodi u natječaju "nagrade se dodjeljuju domaćim i inozemnim autorima za najviša znanstvena i umjetnička dostignuća u državi, čija su djela doprinos od iznimnog i trajnog značenja za Republiku Hrvatsku", piše Jutarnji list.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Korupcija: aktivno podmićivanje u hrvatskom kaznenom pravu i praksi' tema je doktorata koji je nedavno obranio sudac Kaznenog odjela Općinskog suda u Splitu i zamjenik predsjednika Državnog sudbenog vijeća Mijo Galiot. To je dovoljan razlog da se dozna do kakvih se zaključaka došlo tijekom rada na doktoratu.
U našem društvu - gdje korupcije ima najviše?
Istraživanje je pokazalo da je aktivno podmićivanje najviše prisutno u sektorima policije, visokog obrazovanja, zdravstva i mirovinskog osiguranja. Na njih otpada više od 81% zabilježenih sudskih procesa koji su se vodili zbog počinjenja kaznenih djela aktivnog podmićivanja i u kojima su optuženi na kraju i osuđeni za ta djela. Zanimljivo je da je pravosuđe prisutno u tom kontekstu sa 2,03% iako je percepcija javnosti drukčija.

Ovdje je riječ o pravomoćnim osudama, što znači da bi, prema nekom drugom kriteriju istraživanja, podaci možda bili i drugačiji. Ipak, s obzirom na ustavnu presumpciju nevinosti, kriterij pravomoćnih osuda najprikladniji je za ocjenu prisutnosti korupcije u društvu.

Ispitivanje porijekla imovine Bunjac: Suđenje Lovrić-Merzel i isplata na ruke pokazuje praksu korupcije u Hrvatskoj
Postoji li ijedna djelatnost a da nije zatrovana korupcijom?
Nijedan segment društvenog djelovanja nije imun na korupciju. No, vjerujem da ona nije sistemske prirode, a pojedini incidentalni slučajevi ne mogu biti dovoljna osnova za zaključak da je cijela država korumpirana.
Tko u nas najviše daje mito?
Analizirao sam najčešće davatelje mita samo kroz stupanj stručne spreme. Sudska je praksa pokazala da najčešće daju mito oni sa srednjom stručnom spremom (SSS) i oni s visokom stručnom spremom (VSS). Gotovo podjednako to čine oni sa završenom osnovnom školom i oni s višom stručnom spremom (VŠS). Tako su oni s osnovnoškolskim obrazovanjem počinili inkriminaciju aktivnog podmićivanja u 9,36%; oni s VŠS u 9,94%; oni s VSS u 23,39%, a oni sa SSS u 57,31% slučajeva.
A što se sve daje kao mito?
Sudska je praksa pokazala da se kao mito davalo i nudilo različite stvari. Uglavnom je bila riječ o novcu, vrijednosnim bonovima za kupnju, zaposlenju ili napredovanju na poslu, besplatnom turističkom ili drugom putovanju, različitim pokretnim stvarima, plaćanju građevinskih ili drugih radova. No, ti su počinitelji bili pravomoćno osuđeni i za davanje 20 litara vina, peke za pečenje mesa i janjeta, ali i za plaćanje ručka ili davanja stipendije za dijete primatelja mita.
I, kakve su kazne za to?
Postojeća je sudska politika kažnjavanja preblaga u odnosu na zakonsku politiku kažnjavanja počinitelja kaznenih djela aktivnog podmićivanja. Pritom se pod zakonskom politikom kažnjavanja podrazumijevaju u KZ-u propisane kazne, a pod sudskom izrečene kazne počiniteljima aktivnog podmićivanja. Sudovi kaznu zatvora "davateljima" mita uglavnom određuju bliže zakonskom minimumu propisane kazne zatvora ili ispod zakonskog minimuma i uz primjenu uvjetne osude.
Jeste li doživjeli da je netko vama pokušao ponuditi mito?
Ne. Takve se pojave po prirodi stvari najmanje mogu očekivati na sudovima prvoga stupnja čije odluke korištenjem pravnih lijekova gotovo uvijek podliježu nadzoru viših sudova. Oni koji računaju da je davanjem mita moguće utjecati na ishod takve odluke procjenjuju da na toj instanciji to i nije najpametnija "investicija" jer odluke prvostupanjskih sudova nisu pravomoćne, nemaju zadnju riječ.
Za primanje mita bio je osumnjičen dekan jednog fakulteta koji je studentima predavao, eto baš antikorupcijski odgoj. Pod istim su se optužbama našli i neki drugi sveučilišni profesori, liječnici, policijski i pravosudni djelatnici... Zašto ljudi koji imaju ugled i status, i trebali bi predstavljati moralne autoritete, ipak pokleknu pred - kuvertom s novcem?
Odgovor nije moguće precizno dati bez sagledavanja korupcije u najširem smislu riječi te domaćih društvenih i gospodarskih prilika. Zaboravljamo da smo se kao tranzicijska zemlja našli pred složenim zadatkom da umjesto sustava koji se ukorijenio u sve segmente društveno-političkog života ulaskom u EU implementiramo pojam korupcije kakav je, recimo, u skandinavskim zemljama. Istraživanje tog fenomena zaslužuje i sociološki pristup. Bilo kakav poremećaj u društvu dovodi do destabilizacije sustava, od čega "nije operiran" ni ljudski faktor koji taj sustav predstavlja.

Korupcijski su elementi nuspojave iznimno složenih društveno-političkih odnosa s kojima smo suočeni od stvaranja države. Nikako se ne mogu složiti s ocjenom da je to pojava vezana za visokoobrazovane strukture, o čemu sam u svom radu iznio i egzaktne podatke. Još se manje mogu složiti s tezama da je korupcija stil koji prevladava u pravosudnim krugovima. Mi se kao sustav moramo osloboditi od svakog oblika "pogodovanja", da stvari pojednostavim do kraja, od radnika na pregledu vozila na tehničkom pregledu do svakog državnog službenika, pa tako i onih najodgovornijih.
Što učiniti da korupciju svedemo na što manju mjeru?
Institucionalno gledano, treba ponajprije izmijeniti stvarnu nadležnost USKOK-a u vezi s procesuiranjem korupcijskih kaznenih djela, tako da u njegovu djelokrugu rada budu samo najteža kaznena djela aktivnog (i pasivnog) podmićivanja iz područja javnog sektora, ali i ona iz privatnog sektora s obzirom na značaj djela i osumnjičenika. Možda bi bilo potrebno i da se njegova nadležnosti odredi i u odnosu na vrijednost (visinu) mita koja je ostvarena u korupcijskoj razmjeni.

Tako bi se ta posebna tijela bavila samo krupnijim "ribama" na visokim položajima koji u jačoj mjeri narušavaju društveni i gospodarski sustav. To bi sigurno unaprijedilo učinkovitost rada. To se odnosi i na tzv. uskočke sudove. Vezano za zakonsku politiku kažnjavanja, valja primijetiti da je ona s vremenom znatno postrožena.

No, iz provedenog istraživanja proizlazi da sudska politika kažnjavanja nije pratila navedeni trend jer je bila sklonija odmjeravanju kazne zatvora u mjeri bližoj posebnom zakonskom minimumu pa i ispod toga minimuma primjenom instituta ublažavanja te primjenjivanju uvjetne osude. Stoga je nužno unaprijediti i ujednačiti tzv. uskočku sudsku praksu, pa i u pogledu težine kažnjavanja.
U korupciju spada i sukob interesa za što se u nas sumnjiče mnogi na visokim funkcijama, a teško je povjerovati da oni nisu u stanju shvatiti što je to sukob interesa.
Sukob interesa ne znači uvijek koruptivno ponašanje iako on to može biti i, u pravilu, predstavlja "predigru" korupciji. Promatrajući odnos koruptivnog ponašanja i sukoba interesa, može se reći da je korupcija konačna faza sukoba interesa i da najčešće znači kazneno djelo, dok sukob interesa uključuje u sebi širok krug različitih tipova ponašanja, ali većina se takvih djela ne klasificira kao kazneno djelo.
Što će se promijeniti uvođenjem eura i hoće li sve poskupjeti

# data[].attributes.attachment_link.title
U Hrvatskoj najviše mita u policiji i zdravstvu: Daju novac, bonove, putovanja, vino...

# data[].attributes.attachment_link.description
Korupcija: aktivno podmićivanje u hrvatskom kaznenom pravu i praksi' tema je doktorata koji je nedavno obranio sudac Kaznenog odjela Općinskog suda u Splitu i zamjenik predsjednika Državnog sudbenog vijeća Mijo Galiot. To je dovoljan razlog da se dozna do kakvih se zaključaka došlo tijekom rada na doktoratu.

# data[].attributes.attachment_link.title
12 GODINA TERORA: ZAGREBAČKI BRAČNI PAR ŽRTVA IZNUDE, OSTALI SU BEZ MILIJUNSKOG IZNOSA Prijetili su im ubojstvom djece, slali im šokantne fotografije

# data[].attributes.attachment_link.description
Čak 12 godina trajalo je iznuđivanje jednog zagrebačkog bračnog para koje su zagrebački kriminalisti prekinuli ovih dana stavivši lisice na ruke 67-go...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kratko je trajala nada da bi iz fajta Bandića i HDZ-a oko zagrebačkoga GUP-a moglo izaći nešto pročišćujuće i novo.

Ljudi već priželjkuju takve ekscese jer idealistički vjeruju kako jačaju demokraciju i tjeraju političare na bolje.

Romantičari politike, ali baš oni nepopravljivi, vidjeli su na trenutak u toj novovjekoj zagrebačkoj krizi sve što se čini logičnim uočiti sa stajališta normalnih, zainteresiranih građana.

Pričinio im se konačan razlaz mučno i umjetno održavanog političkog saveza na razini grada i države, prividjeli su im se izbori - i u Zagrebu i u Hrvatskoj - koji donose barem mogućnost promjene, pomislili su da se najednom otvara prostor za nove ljude koji su više posvećeni općem interesu, sa svježim idejama, prije svega motiviranima boljim životom svih građana.

Naravno da do režiranog raskola oko GUP-a nije došlo zato da bi se taj dokazano besplodni savez najednom urušio. Naprotiv, sve se to dogodilo samo zato da bi mu se vijek još malo produljio, svemu usprkos. Normalno da su sve te prostačke odgode sjednica i glasovanja, bizarne pauze i amandmanski košmar služili za ostanak, a ne za odlazak s vlasti. Logično da rušenje jednog u teoriji supervažnog javnog dokumenta, što bi trebao biti svaki GUP, kod nas ne vuče za sobom bilo kakve političke posljedice ni za gradonačelnika ni za političare koji zajedno čine vlast u Zagrebu i državi.

Kako i bi kad središnji interes te politike niti nije održivi urbanizam, nego, naravno, neizdrživi klijentelizam.

Zato se uostalom jutro poslije pada GUP-a ni s jedne odgovorne adrese nije ni najmanje raspravljalo o konkretnim posljedicama propuštenog, zaustavljenog projekta. Ni o jednoj zelenoj, žutoj ili smeđoj površini, ni o cesti, ni o puteljku, ni o zgradi, ni o čemu što bi se istinski ticalo javnosti. Ne, prvo o čemu se počelo govoriti i jedino o čemu se do danas priča jest kako će se oni među sobom jedni drugima osvetiti. Naravno, ne politički osvetiti - tako što bi se, eventualno, potukli idejama i odnijeli pobjedu u okršaju pred građanima.

Ne, osvetit će se jedni drugima na najprimitivniji mogući način: tako što će si međusobno rastjerati dogovorno zaposlene i raspoređene prijatelje, prijateljice i članove najširih familija, i to naravno ne sve - pa da s tom naopakom praksom napokon završimo - nego točno onoliko njih koliko je neophodno da se poruka dobro razumije. Vjerojatno ih čak neće ni rastjerati, samo će im malo tresnuti stolicama i zaprijetiti im.

Dan kad je objavljena nikad demantirana Bandićeva odmazda, kojoj će sigurno slijediti i neka slična Brkićeva, pa onda možda Plenkovićeva osveta, i tako redom unedogled, to je tužan datum kad je na najvulgarniji način legaliziran klijentelizam u Hrvatskoj i kad je označeno da ga više nitko ne treba skrivati niti ga se itko treba stidjeti.

Ako se do tog dana još i mislilo kako je to nešto neprirodno, nepoželjno, kažnjivo, odsad više nije tako. Ako je možda netko nekad bio kažnjen zbog klijentelizma, recimo onaj vukovarski gradonačelnik iz SDP-a, sad bi ga vrijedilo rehabilitirati, ispričati mu se i slaviti ga: sveti Sabo. Dan velikog obznanjenja Bandićeve osvetničke namjere jest datum kad je svečano izloženo i proneseno poput relikvija u vjerskim procesijama ono najružnije, razarajuće od čega je, nažalost, satkano hrvatsko društvo, ali na što do tog trenutka ipak još nismo bili u toj mjeri ponosni.

Kako smo bolje mogli obilježiti taj novi spomendan hrvatske demokracije nego tako da uživo ispratimo životno-političku dramu jednog rasutog i ucijenjenog HDZ-ovca koji je ujutro bio za tim Kovač, a navečer se, čim su ga malo stisnuli, prekobicnuo Plenkoviću, ili tako da se uživimo u priču o uspjehu nasljednika Janice Kostelić u Vladinu uredu za sport koji je uspio na gradske plaće pospremiti i sebe, i suprugu, i kćerkicu.

Takve su se stvari do jučer možda šaputale i prikrivale, ali eto obznanjen je trenutak za slobodan izlazak iz ilegale: u ovoj državi, čujte i počujte, više nije ni riskantno ni sramotno pokazati kako je sav smisao bavljenja politikom u međusobnom pogodovanju na zavičajnoj, klanovskoj, rodbinskoj i niskonagonskoj osnovi.

Dan kad su se političari odlučili pohvaliti da su im preko veze zaposlene prijateljice jedini argument i jedino oružje u politici, to je dan potpune pomrčine sunca u Hrvatskoj.

# data[].attributes.attachment_link.title
DAN KADA JE LEGALIZIRAN KLIJENTELIZAM U HRVATSKOJ Takve su se stvari do jučer možda prikrivale, ali eto, obznanjen je trenutak za izlazak iz ilegale

# data[].attributes.attachment_link.description
Kratko je trajala nada da bi iz fajta Bandića i HDZ-a oko zagrebačkoga GUP-a moglo izaći nešto pročišćujuće i novo. Ljudi već priželjkuju takve ekscese jer idealistički vjeruju kako jačaju demokraciju i tjeraju političare na bolje. Romantičari politike, ali baš oni nepopravljivi, vidjeli su na trenutak u toj novovjekoj zagrebačkoj krizi sve što se čini logičnim uočiti sa stajališta normalnih, zainteresiranih građana.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Prije nekoliko tjedana Večernji list ekskluzivno je objavio da u Hrvatskoj i Austriji počinje kliničko testiranje novoga biološkog lijeka za bolove u lumbalnom dijelu kralježnice, za koje je Europska komisija odobrila nepovratno čak sedam milijuna eura. Lijek je razvijen na Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu pod vodstvom akademika Slobodana Vukičevića. Nakon objave otkrića i početka kliničkog testiranja, s akademikom Vukičevićem razgovarali smo i o stanju i problemima vrhunskih znanstvenih istraživanja u Hrvatskoj.
Vaš OSTEOproSPINE jedan je od samo dva europska znanstvena inovativna projekta koja je Hrvatska dobila, ali ipak je u nekim našim medijima naišao na omalovažavanje?
To je kod nas klasična priča, nije izuzetak. Nismo htjeli svoj rezultat objaviti u srpnju kad smo ga dobili jer je u to vrijeme bila poplava neistina o nekim tobožnjim velikim otkrićima, posebno u medicini, nego smo pričekali do listopada. Problem je što hrvatski mediji nemaju stručnjake za pojedina područja koji bi "filtrirali" znanstvene informacije, kao što to imaju mediji vani. Na CNN-u, primjerice, nikada nećete čuti neku znanstvenu glupost. A kad se to kod nas događa, pitanje je reagirati li na to ili ne, ali kad vidite istup u kojem prepoznajete apsolutno nepoznavanje materije ili namjernu podvalu, morate reagirati.
Je li slučajno da su samo dan nakon objave vašeg izvanrednog uspjeha mediji bili zasuti nekim drugim vrlo dvojbenim otkrićima?
To je tipičan fenomen koji se stalno javlja u hrvatskim medijima, da nakon objave nečega značajnog dolazi neka druga skupina ljudi koja isto traži i dobije veliki medijski prostor, a stvari koje se nude u najmanju su ruku vrlo diskutabilne. Stručnjaci koji znaju o čemu je tu riječ često ne žele na to reagirati pa onda nastradaju korisnici, pacijenti. Takav je slučaj s regeneracijom hrskavice u zglobovima uz pomoć matičnih stanica. U svijetu je obavljeno puno kliničkih studija sa stanicama iz masnoga tkiva, koštane moždine, nosne hrskavice i slično, no nema dokaza da je stanice koje su u stanju preuzeti mehaničko opterećenje u koljenu moguće stvoriti iz neke druge vrste stanica.
>> Dr. Slobodan Vukičević i njegov tim znanstvenika Kako biste općenito ocijenili sadašnje stanje vrhunske znanosti u Hrvatskoj?
Unutar 34 fakulteta koje Sveučilište u Zagrebu ima Medicina je vrlo jaka u znanstvenoj produkciji, i s FER-om i Strojarstvom najjača je u prikupljanju financijskih grantova iz EU. Sveučilište u Zagrebu daje oko 50 posto hrvatske znanstvene produkcije koja ima međunarodni utjecaj, 20 posto je s Instituta Ruđer Bošković. U Hrvatskoj je problem što nema recenzija. Ljudi koji su dobili projekte u EK prošli su rigorozne recenzije ekspertnih skupina u kojima nema nikakvog sukoba interesa. Članovi znanstvenih panela ondje ne mogu komunicirati s podnositeljima projekata, nema nikakvog navijanja po nacionalnoj ili nekoj drugoj liniji, to ne postoji. A u Hrvatskoj postoji samo to, favoriziranje pojedinih ljudi, pojedinih projekata, pojedinog sveučilišta. Hrvatska se toga ne može riješiti.
Tko favorizira projekte, znanstvenike ili čak cijela sveučilišta?
Favorizira ih birokracija koja radi u ministarstvima, formiraju se "simpatije" koje onda prevladavaju u dodjeli sredstava, i dok se ne usvoje rigorozni kriteriji, dok se ne uvede automatizam u recenzije, Hrvatska se neće pomaknuti u podizanju svojega kapaciteta ni milimetar. Uglavnom su svi natječaji favorizirani, osim za centre izvrsnosti. Oni su proglašeni 2014. uz velike, velike muke, vodile su se nevjerojatne borbe da uopće opstanu jer su oni prošli domaću i međunarodnu recenziju.

Onda je bilo puno pokušaja da se sve to poništi. Kako bi se u Ministarstvu znanosti promijenila vlast, tako su se javljali udari na centre izvrsnosti. Naravno, pokušali su ih ugroziti oni koji ne spadaju u tu kategoriju znanosti, koji su ljubomorni, ne mogu podnijeti da je netko drugi dobio velika sredstva, a ne oni, koji imaju svoje sponzore u ministarstvima, pa se stvara jedna grupa ljudi koji to sve žele poništiti, pa nove ministre nagovaraju da to ponište.

Ako ćemo biti pošteni, onda moramo reći da su ti centri došli do kraja zahvaljujući aktivnosti trojice ministara, Predraga Šustara, Tomislava Tolušića i Pave Barišića, uz veliku pomoć dvojice državnih tajnika, Matka Glunčića i Hrvoja Šlezaka, kao i tadašnjeg pomoćnika ministra, a danas saborskog zastupnika Tomislava Sokola, te djelatnika ministarstva Ivana Lakoša.
No financiranje centara izvrsnosti jako je kasnilo. Zašto?
Kasnilo je jer Hrvatska nije bila u stanju završiti i usvojiti potrebnu dokumentaciju i povući predviđeni novac. Neki bivši tajnici u Ministarstvu znanosti taj su proces sasvim blokirali, premda su Sabor i Vlada donijeli sve odluke. To je jedan od temeljnih problema u hrvatskoj znanosti, da se ljudi na funkcijama usude opstruirati Sabor i Vladu i da za to ne snose nikakve posljedice. I tako je stalno. Uspješni hrvatski znanstvenici postaju tako ovisni isključivo o direktnim kandidaturama za europska sredstva, na natječajima na kojima prolazi samo tri do pet posto aplikacija, što je strašno malo ako se morate nadmetati s Oxfordom, Cambridgeom, Berlinom, Heidelbergom, Parizom, Leidenom... A oni su unutar 50 vodećih sveučilišta u svijetu, a mi smo unutar 500. Prema tome, kad netko iz Hrvatske dobije šest milijuna eura za znanstveni inovativni koordinacijski projekt, kao što smo mi dobili dva puta, onda znate kroz što smo morali proći. Hrvatska ima 35 zlatnih olimpijskih odličja, ali samo dva europska znanstvena inovativna projekta, a onda pročitate u novinama da netko i to osporava.
Čini se da je posebno na udaru Sveučilište u Zagrebu?
Aleksa Bjeliš, prethodni rektor Sveučilišta u Zagrebu, kojemu je prorektorica bila današnja ministrica Blaženka Divjak, žalio se na neke postupke dodjeljivanja sredstava Ministarstva znanosti drugim sveučilištima, uključujući i riječko. Rektor Bjeliš tražio je da se preispita zašto Ministarstvo znanosti blokira natječaje koji dolaze sa zagrebačkog sveučilišta, a favorizira druga sveučilišta. Onda je Ministarstvo financija to najprije odbilo, a potom je njegov Odjel za prijevare ipak otvorio istragu. Istraga je trajala više od šest mjeseci, nakon čega je inspektorica gospođa Pađen napisala opširno izvješće. Obišla je zagrebačko sveučilište, sastavnice sveučilišta koje su se žalile, išla je u Ministarstvo znanosti, prekontrolirala je mailove i pronašla je cijelu knjigu nepravilnosti u Ministarstvu znanosti u odnosu na zagrebačko sveučilište. Ali Ministarstvo financija to je izvješće proglasilo poslovnom tajnom.
Kako se za njega ipak doznalo?
Aleksa Bjeliš tužio je Ministarstvo financija koje je postupak izgubilo i moralo je dati uvid u nalaz. Rektor je tada zatražio kopiju, ali su mu rekli da kopiju ne može dobiti nego može samo prolistati nalaz u Ministarstvu. Onda je Bjeliš ponovo tužio po Zakonu o pravu na informiranje pa je Ministarstvo financija na kraju ipak moralo sveučilištu dati kopiju nalaza financijskog nadzora nad Ministarstvom znanosti. Očitovanje tadašnjeg ministra Jovanovića i njegova pomoćnika Zelenike na otkrivene zloporabe položaja pri dodjeli sredstava EU Ministarstvo financija je odbacilo.

I to više nije mogla biti poslovna tajna. Tek je sada, nakon toliko godina rektor Boras dobio materijal i predao ga Nacionalnom vijeću za znanost, da nakon šest-sedam godina vidi što se u mandatu Jovanović-Zelenika u dodjeli sredstava radilo protiv zagrebačkog sveučilišta, i kakav je bio tretman velikih projekata prijavljenih iz zagrebačkog sveučilišta. Konačni nalaz financijskog inspekcijskog nadzora jest da su masovno prekršeni ugovori Vlade RH i EU, odnosno Komisije za znanost, po svim poglavljima koja su ispregovarana.
A kako je na taj nalaz reagiralo današnje čelništvo Ministarstva znanosti i obrazovanja?
Ministrica Divjak, koja je bila Bjelišova prorektorica zagrebačkog sveučilišta, koja o tome sve mora znati jer je Ministarstvo znanosti sigurno dobilo nalaz Odjela za prijevare Ministarstva financija, o tome ne kaže ni riječ. Ona se nije izjasnila o tom nalazu, a morala je. To je javna stvar. Sve točno i jasno piše, što se radilo u Ministarstvu znanosti i koji su to ljudi radili, koji su svi ostali na svojim funkcijama.
Za koliko je novca zagrebačko sveučilište zakinuto?
Ne znam koji je dio Ministarstvo financija istražilo i koji je rektor Bjeliš utužio, ali vam mogu reći da je Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu izradio opsežan program da objedini svoj sjeverni kampus, da on dobije međunarodne dimenzije, da dobije sto-dvjesto milijuna eura, da poveže Ruđer, Institut za fiziku, PMF u cjelinu koja zaslužuje jednu veliku investiciju kakva se nije dogodila od 1917. godine, a sada imamo stotu godišnjicu Medicinskog fakulteta. Da se mladi ljudi ovdje zadrže, da ne moraju ići raditi van, da nestane ta velika razlika između Zagreba i ostalih europskih sveučilišta.

A Ministarstvo znanosti ne da, ne da i ne da. Mi nikada nismo mogli doći čak ni na indikativnu listu. Onda smo istražili i zašto. Onda smo tražili recenzije da vidimo zašto smo odbijeni. Onda Ministarstvo kaže "to je poslovna tajna". Recenzije su poslovna tajna?! Onda smo saznali da su recenzije rađene u Osijeku, Osijek je provjeravao programe koje su radile velike konzultantske kuće, Medicinski fakultet i tako dalje. Ako to nije tema koju prvu treba raščistiti, onda ja ne znam što jest.
EU je Hrvatskoj za znanost i inovacije odobrio gotovo milijardu eura, po kojim se kriterijima i kojom brzinom taj novac dijeli?
Naravno da su kriteriji dodjele jako bitni, no zaista je važan samo jedan kriterij, jedini koji priznaje i EU, a to je izvrsnost. Ali, kad dođe novi ministar, on nema iskustva i znanja i onda sluša ljude koji su ondje godinama zaposleni i koji informacije prilagođavaju svojim osobnim interesima. To dovodi do odugovlačenja u raspisivanju i okončavanju natječaja i, što je najvažnije, u definiranju kriterija. Onda ispadne hibrid uvjeta u kojem se izvrsnost (koja je mjerljiva znanstvenim publikacijama, patentima i proizvodima) izmanipulira i modificira u skladu s kriterijima birokracije pa, kad neko selo izrazi želju da napravi inovacijski centar, ono dobije dodatne bodove i prednost na temelju "regionalne izvrsnosti".

Tako se u Hrvatskoj ubija svaka ideja inovativnosti temeljene na znanosti i otkrićima. To su deformacije koje proizlaze iz pogodovanja, a ono je u Hrvatskoj najveći problem. Političari pogoduju kraju iz kojeg su došli, ili nekome tko im je simpatičan, što je u Europi apsolutno zabranjeno, ondje onaj tko se kandidira ne smije komunicirati s osobom koja razmatra njegovu kandidaturu. A kad će Hrvatska doći na razinu da njezin znanstveni panel može funkcionirati neovisno? Nikada! To je u malim državama gotovo nemoguće. Zato treba iznaći neovisne načine evaluacije projekata, tako definirati kriterije da ih bilo koja skupina može provesti, ali da ne može namještati ishode. A ako za inovativnost i originalnost dobijete samo pet posto bodova, onda se ishodi mogu lako namještati.

Onda zaista inovativni centri u Hrvatskoj, vodeće ustanove pri zagrebačkom sveučilištu ili Ruđeru i neki drugi instituti u Rijeci i Splitu, ne mogu ravnopravno konkurirati. Birokracija ima svoje ideje, ministarstva se ne mogu dogovoriti, svatko hoće nametnuti neke svoje kriterije i nema izlaza. Zato je povlačenje sredstava iz europskih fondova u Hrvatskoj tako užasno sporo.

# data[].attributes.attachment_link.title
U Hrvatskoj pogodovanje i favoriziranje ubijaju svaku ideju inovativnosti

# data[].attributes.attachment_link.description
Prije nekoliko tjedana Večernji list ekskluzivno je objavio da u Hrvatskoj i Austriji počinje kliničko testiranje novoga biološkog lijeka za bolove u lumbalnom dijelu kralježnice , za koje je Europska komisija odobrila nepovratno čak sedam milijuna eura. Lijek je razvijen na Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu pod vodstvom akademika Slobodana Vukičevića.

# data[].attributes.body
https://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/guverner-hnb-a-boris-vujcic-pod-povecalom-povjerenstva-za-odlucivanje-o-sukobu-interesa---695663.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ažurirana imovinska kartica guvernera Hrvatske narodne banke (HNB) Borisa Vujčića nakon medijskih propitivanja ipak je privukla i pozornost Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Dar središnje mađarske banke težak pola milijuna kuna Vujčiću bi mogao postati teret.

Galerija + 0

Guvernera Hrvatske narodne banke (HNB) Borisa Vujčića Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa prijavio je Gong zbog dara u vrijednosti od pola milijuna kuna.

Nagradu Lamfalussy u iznosu od 511.020 kuna, a riječ je o nagradi Izvršnog odbora Mađarske narodne banke koja je Vujčiću dodijeljena za "iznimno pojedinačno djelovanje i životno postignuće pojedinaca na međunarodnoj sceni", guverner je zadržao i naveo uimovinskoj kartici.

Zašto je guverner Boris Vujčić zadržao pola milijuna kuna od mađarske središnje banke?

S obzirom na to da je riječ o pozamašnoj svoti novca, a i činjenicu da predsjednik austrijske centralne banke Ewald Nowotny prije nekoliko godina po primitku nije zadržao istu nagradu, već je dobiveni iznos darovao da se ne bi u pitanje dovela neovisnost banke, Gong je prije nekoliko dana postavio upit Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa kako bi se razjasnilo potpada li navedena novčana nagrada pod definiciju dara iz Zakona o sprječavanju sukoba interesa ili ne.

Sjednica Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa Foto: Matija Habljak/Pixsell

Podsjetimo, Zakon u članku 15. uređuje primanje darova, pri čemu navodi da se darom smatra novac, stvari bez obzira na njihovu vrijednost, prava i usluge dane bez naknade koje obveznika dovode ili mogu dovesti u odnos zavisnosti ili kod njega stvaraju obvezu prema darovatelju. Prema Zakonu, obveznik smije zadržati samo dar simbolične vrijednosti, i to najviše u vrijednosti do 500 kuna, a ne smije primiti takav dar kada je on u novcu, bez obzira na iznos, te vrijednosnicu i dragocjenu kovinu.

Dar ili teret? Zainteresiralo se ipak i Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa

Iz Povjerenstva su, međutim, samo kratko odgovorili da se darovima u smislu ovog Zakona ne smatraju uobičajeni darovi između članova obitelji, rodbine i prijatelja te državna i međunarodna priznanja, odličja i nagrade.

No, bio je to, sada tvrde, samo odgovor načelne prirode. ''Povjerenstvo je prateći medijske navode na jučerašnjem radnom sastanku odlučilo razmotriti sve navedene okolnosti i prikupiti relevantne podatke i činjenice kako bi utvrdilo postoje li pretpostavke za pokretanje postupka'', odgovoreno je iz Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za DNEVNIK.hr.

Guverner HNB-a Boris Vujčić Foto: Screenshot

A dan ranije saznalo se i da bi sam Vujčić mogao promijeniti planove, naime, kako suza DNEVNIK.hr kazali iz HNB-a: ''Guverner Vujčić je za nagradu Lamfalussy za 2021. godinu do sada platio predujam poreza i prireza te će po konačnom poreznom rješenju platiti i ukupan porez i prirez. Nakon plaćanja svih davanja državi guverner Vujčić će odlučiti što s preostalim iznosom dobivenim od nagrade i javnost će o tome biti primjereno obaviještena''.

Vujčić mogućnost promjene planova s darom od pola milijuna kuna nije otklonio ni gostujući uDnevniku Nove TV uz napomenu da je provjerio s Povjerenstvom za odlučivanje o sukobu interesa smije li ga primiti.

Hrvatska narodna banka Foto: DNEVNIK.hr

Iz Gonga, koji je prvi pokušao skrenuti pozornost Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa na Vujčičev slučaj, između ostalog, upozoravaju da je aktualna zakonska odredba sporna jer ''omogućuje stjecanje velikih novčanih iznosa i time se dužnosnike potencijalno dovodi u odnos zavisnosti, u kojem se stvara obaveza prema darivatelju''.

Ne bi smjelo biti dvostrukih mjerila

''A dok se državna i međunarodna priznanja, odličja i nagrade ne smatraju darovima, ona dobivena od strane tijela lokalne samouprave ulaze u zakonsku definiciju dara'', upozorila je također ova organizacija civilnog društva. Podsjetili su tako da je Povjerenstvo 2018. zaključilo da Ante Nazor, ravnatelj Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata, primio nedopušteni dar u iznosu od 50.000 kuna iz Proračuna grada Zagreba po osnovi Nagrade Grada Zagreba.

Dodatno, u Gongu smatraju da je u ovom konkretnom slučaju nagrade guverneru upitno koliko je ovakva nagrada osobna ako se dodijeljuje pojednicu isključivo zbog obavljanja njegove javne, dužnosničke, guvernerske funkcije.

Još brže do svakodnevnih vijesti prilagođenih tebi. PREUZMI novu Još lakše do najnovijih vijesti o poznatima. Preuzmi novu DNEVNIK.hr aplikaciju

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa

# data[].attributes.attachment_link.title
Guverner HNB-a ipak pod povećalom Povjerenstva zbog mađarskog dara teškog pola milijuna kuna

# data[].attributes.attachment_link.description
Ažurirana imovinska kartica guvernera Hrvatske narodne banke (HNB) Borisa Vujčića nakon medijskih propitivanja ipak je privukla i pozornost Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Dar središnje mađarske banke težak pola milijuna kuna Vujčiću bi mogao postati teret.

# data[].attributes.body
https://www.rtl.hr/vijesti/hrvatska/potpredsjednik-sabora-sanader-zaposlio-sina-u-udruzi-u-kojoj-je-sef-moj-sin-ima-sve-kvalifikacije-za-to-mjesto-27598674-b9f5-11ec-ab86-0242ac120025

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Imaš priču, ekskluzivu ili jednostavno temu za koju bi se trebalo čuti? Javi nam se, a mi ti jamčimo anonimnost.

Informaciju koju je prvu objavio RTL-ov portal Net.hr danas je komentirao i sam Ante Sanader, a zanimljivo viđenje situacije imao je i Zoran Milanović

Savjet koji je davao drugima, Ante Sanader, je, čini se, primijenio kod sebe.

"Brinite se vi o svojoj kući", nekada je govorio Ante Sanader.

Pa je tako, početkom godine, njegov 27-godišnji sin Ivan Sanader dobio posao u Vatrogasnoj zajednici Splitsko-dalmatinske županije koji mu je mogao potpisati samo vlastiti otac. Riječ je o udruzi koja je osnovana 2009. godine u vrijeme kada je župan bio Ante Sanader koji je i danas njezin predsjednik.

"Moj sin nije pao s kruške. Reka san, on je zapovjednik dobrovoljnog vatrogasnog društva i kao takav član je zapovjedništava", objašnjava Sanader.

Takva vatrogasna zajednica ne gasi požare. Organiziraju seminare i edukacije vatrogasaca, sportska natjecanja i slično.

"Netočna je informacija da je naša zajednica državna institucija. Mi smo udruženje dobrovoljnih vatrogasnih društava", tvrdi Sanader.

Na pitanje kako se financiraju, odgovara: "Mi funkcioniramo po zakonu o udrugama znači, kao sve udruge. - Znači, iz proračuna? Većim dijelom iz proračuna."

Ništa sporno HDZ-ov politički tajnik ne vidi u zapošljavanju sina.

"Moj sin ima sve kvalifikacije za to mjesto i dobro je da ispitujemo i postavimo na tapet sve. I mog sina i sve ostale", ponosno govori potpredsjednik Sabora.

"A što je s mojim sinom", upitao se danas predsjednik Milanović.

"Gdje će suza nego na oko. Još jedan HDZ-ovac. Dakle, ćaća sredio posao sinu. Gdje da moj sin radi? Pitam, ako HDZ, ima neki natječaj da prima mlade ljude da se moj Ante javi na taj natječaj, Jakov. Mislim, ja ću mu savjetovat da se učlani u HDZ", ironično poručuje Milanović.

Predsjednikov sin, ako je suditi po onomu što kaže Ante Sanader, za vatrogastvo je dobrano zakasnio. Jer Ivan Sanader koji je 94. godište vatrogastvom se, prema onomu što je danas rekao njegov otac, počeo baviti kad je imao 8, ili u drugom slučaju, 13 godina.

"Znači, moj sin je dobrovoljni vatrogasac 20 godina. Moj sin je zapovjednik dobrovoljnog vatrogasnog društva,15 godina vatrogasac" pomalo neodlučno odgovara Sanader.

Nepotizam u vatrogasnoj zajednici Splitsko-dalmatinske županije danas je komentirala i oporba.

"Što se vi stvarno čudite tome. Ja nisam sigurna postoji li ijedan, ijedan visoki dužnosnik HDZ-a čiji direktan rod, indirektan rod, prijatelji, interesno povezane osobe sa HDZ-om nisu zaposlene mimo javnog natječaja ili istiskujući onog koji je kvalificiraniji", govori Mirela Ahmetović iz SDP-a.

"Pitajte ljude koji su u vatrogastvu dakle na koji način Ante Sanader odlučuje o svemu što se događa u hrvatskom vatrogastvu. On se brine o sebi i svojim privatnim interesima. Ne bih želio reći da je piroman, ali da sudjeluje u rasplamsavanju ovog plamena korupcije koji proždire sve pore hrvatskog društva, to svakako", tvrdi MOST-ovac Nikola Grmoja.

Požar oko skandala sa zapošljavanjem vlastita sina Ante Sanader teško će ugasiti.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Savjet koji je davao drugima, Ante Sanader, je, čini se, primijenio kod sebe.

"Brinite se vi o svojoj kući", nekada je govorio Ante Sanader.

Pa je tako, početkom godine, njegov 27-godišnji sin Ivan Sanader dobio posao u Vatrogasnoj zajednici Splitsko-dalmatinske županije koji mu je mogao potpisati samo vlastiti otac. Riječ je o udruzi koja je osnovana 2009. godine u vrijeme kada je župan bio Ante Sanader koji je i danas njezin predsjednik.

"Moj sin nije pao s kruške. Reka san, on je zapovjednik dobrovoljnog vatrogasnog društva i kao takav član je zapovjedništava", objašnjava Sanader.

Takva vatrogasna zajednica ne gasi požare. Organiziraju seminare i edukacije vatrogasaca, sportska natjecanja i slično.

"Netočna je informacija da je naša zajednica državna institucija. Mi smo udruženje dobrovoljnih vatrogasnih društava", tvrdi Sanader.

Na pitanje kako se financiraju, odgovara: "Mi funkcioniramo po zakonu o udrugama znači, kao sve udruge. - Znači, iz proračuna? Većim dijelom iz proračuna."

Ništa sporno HDZ-ov politički tajnik ne vidi u zapošljavanju sina.

"Moj sin ima sve kvalifikacije za to mjesto i dobro je da ispitujemo i postavimo na tapet sve. I mog sina i sve ostale", ponosno govori potpredsjednik Sabora.

"A što je s mojim sinom", upitao se danas predsjednik Milanović.

"Gdje će suza nego na oko. Još jedan HDZ-ovac. Dakle, ćaća sredio posao sinu. Gdje da moj sin radi? Pitam, ako HDZ, ima neki natječaj da prima mlade ljude da se moj Ante javi na taj natječaj, Jakov. Mislim, ja ću mu savjetovat da se učlani u HDZ", ironično poručuje Milanović.

Predsjednikov sin, ako je suditi po onomu što kaže Ante Sanader, za vatrogastvo je dobrano zakasnio. Jer Ivan Sanader koji je 94. godište vatrogastvom se, prema onomu što je danas rekao njegov otac, počeo baviti kad je imao 8, ili u drugom slučaju, 13 godina.

"Znači, moj sin je dobrovoljni vatrogasac 20 godina. Moj sin je zapovjednik dobrovoljnog vatrogasnog društva,15 godina vatrogasac" pomalo neodlučno odgovara Sanader.

Nepotizam u vatrogasnoj zajednici Splitsko-dalmatinske županije danas je komentirala i oporba.

"Što se vi stvarno čudite tome. Ja nisam sigurna postoji li ijedan, ijedan visoki dužnosnik HDZ-a čiji direktan rod, indirektan rod, prijatelji, interesno povezane osobe sa HDZ-om nisu zaposlene mimo javnog natječaja ili istiskujući onog koji je kvalificiraniji", govori Mirela Ahmetović iz SDP-a.

"Pitajte ljude koji su u vatrogastvu dakle na koji način Ante Sanader odlučuje o svemu što se događa u hrvatskom vatrogastvu. On se brine o sebi i svojim privatnim interesima. Ne bih želio reći da je piroman, ali da sudjeluje u rasplamsavanju ovog plamena korupcije koji proždire sve pore hrvatskog društva, to svakako", tvrdi MOST-ovac Nikola Grmoja.

Požar oko skandala sa zapošljavanjem vlastita sina Ante Sanader teško će ugasiti.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Imaš priču, ekskluzivu ili jednostavno temu za koju bi se trebalo čuti? Javi nam se, a mi ti jamčimo anonimnost.

Primaj rtl.hr novosti direktno u svoj inbox. Ne propusti ništa, nikad.

Imaš priču, ekskluzivu ili jednostavno temu za koju bi se trebalo čuti? Javi nam se, a mi ti jamčimo anonimnost.

# data[].attributes.attachment_link.title
Potpredsjednik sabora Sanader zaposlio sina u udruzi u kojoj je šef: 'Moj sin ima sve kvalifikacije za to...

# data[].attributes.attachment_link.description
Imaš priču, ekskluzivu ili jednostavno temu za koju bi se trebalo čuti? Javi nam se, a mi ti jamčimo anonimnost. Informaciju koju je prvu objavio RTL-ov portal Net.hr danas je komentirao i sam Ante Sanader, a zanimljivo viđenje situacije imao je i Zoran Milanović Savjet koji je davao drugima, Ante Sanader, je, čini se, primijenio kod sebe.

# data[].attributes.body
https://www.jutarnji.hr/vijesti/crna-kronika/uskok-istrazuje-policajca-zbog-1000-kuna-mita-koje-je-primio-od-prijevoznika-15011124

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uskok je, na temelju prijave zagrebačke policije, pokrenuo istragu protiv 55-godišnjeg policajca osumnjičenog da je od 61-godišnjaka primio 1000 kuna mita.

Uskok sumnja da je 61-godišnji zaposlenik obrta za prijevoz 16. siječnja na benzinskoj postaji u Jastrebarskom podmitio 55-godišnjeg voditelja Odjela prometne i policijske tehnike Policijske uprave zagrebačke koji je bio zadužen za koordinaciju i nadzor premještanja vozila u štićenom prostoru policije u Jastrebarskom te sačinjavanje službenog izvješća.

Premještanje vozila, precizirao je Uskok, dogovorilo je Ministarstvo unutarnjih poslova s jednim trgovačkim društvom uz paušalnu naknadu za utovar, istovar i prijevoz vozila u trajanju od dva dana. Prijevoznik je policajcu dao mito kako bi mu u izvješću prikazao veći obim obavljenog posla i obrtu za prijevoz omogućio punu isplatu ugovorene naknade za izvođenje radova.

Nakon dovršenog kriminalističkog istraživanja osumnjičeni su predani pritvorskom nadzorniku, a rješenjem načelnika PU zagrebačke policajac je udaljen iz službe zbog sumnje u težu povredu službene dužnosti te će se protiv njega pokrenuti i disciplinski postupak.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uskok istražuje policajca zbog 1000 kuna mita koje je primio od prijevoznika

# data[].attributes.attachment_link.description
Uskok je, na temelju prijave zagrebačke policije, pokrenuo istragu protiv 55-godišnjeg policajca osumnjičenog da je od 61-godišnjaka primio 1000 kuna mita. Uskok sumnja da je 61-godišnji zaposlenik obrta za prijevoz 16. siječnja na benzinskoj postaji u Jastrebarskom podmitio 55-godišnjeg voditelja Odjela prometne i policijske tehnike Policijske uprave zagrebačke koji je bio zadužen za koordinaciju i nadzor premještanja vozila u štićenom prostoru policije u Jastrebarskom te sačinjavanje službenog izvješća.

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/duga-resa-policija-je-uhvatila-dvije-zene-htjele-iznuditi-novac-811542

# data[].attributes.attachment_link.title
Duga Resa: Policija je uhvatila dvije žene, htjele iznuditi novac

# data[].attributes.attachment_link.description
Istragom su utvrdili su da su osumnjičene putem mobitela kontaktirale ženu (37) te su pokušale iznuditi novac pod prijetnjom objavljivanja za nju kompromitirajućeg materijala na društvenim mrežama

# data[].attributes.body
https://arhivanalitika.hr/blog/hrvatska-u-raljama-klijentelizma/

# data[].attributes.attachment_link.title
Hrvatska u raljama klijentelizma - Arhivanalitika - Ekonomski lab

# data[].attributes.attachment_link.description
Kristijan Kotarski objašnjava što je i kako funkcionira klijentelizam - političko-ekonomski sustav kakav postoji u Hrvatskoj. Koristi mnoštvo podataka, od onih koji pokazuju dominaciju identitetskih pitanja u ponašanju glasača na izborima, preko nepotizma pri zapošljavanju u državnim poduzećima, do načina vođenja socijalne politike. Izlaz vidi u pojavi liberalne političke opcije koja će imati ulogu takozvanog veto-igrača.

# data[].attributes.body
https://ivijesti.hr/favoriziranje-ids-a-u-glasu-istre-jesu-li-novinari-glasa-istre-bili-u-pravu/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U razdoblju od 9. travnja do 14. svibnja 2021. porečki gradonačelnik Loris Peršurić je u Glasu Istre bio prisutan sa čak 17 članaka, odnosno, u tih 35 dana Peršurić se u Glasu Istre u prosjeku predstavljao svaki drugi dan, nerijetko na naslovnici i s obiljem fotografija. U tom istom razdoblju, Vladimir Sladonja, protukandidat SDP-a pojavio se u tom listu tri puta, a nezavisni kandidat Maurizio Zennaro jedanput.
Glas Istre i favoriziranje kandidata IDS-a
Je li Glas Istre favorizirao kandidate IDS-a tijekom predizborne kampanje za lokalne izbore? Robert Frank, glavni urednik Glasa Istre tvrdi da nije, dok novinari Glasa Istre, koji su digli glas zbog favoriziranja kandidata IDS-a i zbog toga dobili izvanredne otkaze, naravno, tvrde da je. Tko je u pravu?

U medijskom smislu predizborno pozicioniranje Glasa Istre traje već duže vrijeme, a doživio je vrhunac prilikom sučeljavanja Elene Puh Belci (IDS) i Filipa Zoričića (Nez), kandidata za gradonačelnika Pule, voditelj sučeljavanja bio je Robert Frank, glavni urednik Glasa Istre. Po mišljenju novinara Glasa Istre, koji su svoje stavove iznijeli javno i zbog toga dobili izvanredne otkaze, Robert Frank je tijekom sučeljavanja favorizirao kandidatkinju IDS-a, Elenu Puh Belci, a ista politika favoriziranja vodila se i u tiskanom izdanju prema drugim kandidatima IDS-a.

Kakvo je bilo stanje u drugim istarskim gradovima po pitanju favoriziranja kandidata IDS-a u odnosu na druge kandidate i druge političke opcije? Jesu li svi kandidati dobili isti medijski prostor u najvažnijem istarskom tisku?

Dovoljno je malo istražiti i veoma lako možemo dobiti odgovore na postavljena pitanja, a mi smo istražili i usporedili medijski prostor koji su u Glasu Istre dobili kandidati za gradonačelnika Poreča.
Koliko su kandidati za gradonačelnika Poreča bili prisutni u Glasu Istre ?
U Poreču su se za funkciju gradonačelnika nadmetali: Vladimir Sladonja (SDP), Maurizio Zennaro (Nez) i Loris Peršurić (IDS). Za pisanje ovog članka koristili smo se Google tražilicom i nekim objavama sa Facebook-a, a s kandidatom Mauriziom Zennarom smo i razgovarali.

Vladimir Sladonja (SDP) prvi je krenuo s predizbornom kampanjom 14. veljače 2021. Glas Istre mu poklanja medijsku pozornost objavom članka: VLADIMIR SLADONJA KANDIDAT JE SDP-a ZA GRADONAČELNIKA. Sladonja dobiva opet prostor u Glasu Istre tek 1. travnja, i priliku da se obrani od nespretno/nesretne izjave koja je dotakla najvažniju sporednu stvar na svijetu, a to je nogomet, odnosno najava gradnje nogometnog kampusa, za što je Sladonja u predizbornoj kampanji predlagao odgodu. U medijskom promidžbenom smislu, članak od 1. travnja: SPORT VS. POLITIKA: Porečki nogometni kampus među glavnim PREDIZBORNIM TEMAMA U POREČU, Sladonji je nanio više štete nego koristi.

Objavom članka 8 svibnja 2021.g.: Sladonja (SDP): Vratit ću u gradsko vlasništvo zemljište koje su nam otele turističke tvrtke zaključava se medijski prostor koji je Glas Istre posvetio Sladonji.
Je li zbog Eda Kosa i Ivana Jakovčića stopirana objava plaćenog članka u Glasu Istre?
No, to nije sve jer je kandidat porečkog SDP-a dogovorio s marketingom Glasa Istre plaćeni članak. Sladonja je poslao marketingu Glasa Istre kratki članak u kojemu objašnjava zašto se odlučio kandidirati. Uplatio je ono što je marketinška služba zahtijevala no, objava plaćenog članka je stopirana, piše Elio Velan na Facebook stranici kandidata porečkog SDP-a.

Sladonja u članku, koji je Glas Istre odbio objaviti, spominje i Eda Kosa, a namjera Sladonje je, kako piše u članku: suprotstaviti se hobotnici, sivoj vrhuški IDS-a. Pratim predugo kako ljudi poput Eda Kosa, Ivana Jakovčića i njima slični, pletu poslovne mreže da ne bih znao kakvu su kupolu moći izradili. Mladi Peršurić je njihov proizvod, fasada, konce drže i dalje isti ljudi koji su unakazili ugled mog Poreča, piše Sladonja i zaključuje: Obzirom da su IDS preuzeli ljudi kao Edo Kos želim vjerovati da postoji "kritična masa " ljudi koja će se suprotstaviti toj hobotnici i zato sam se kandidirao za gradonačelnik a.

Možda su upravo te teške riječi upućene moćnim ljudima IDS-a zaustavile objavu članka, a možda i dobri odnosi glavnog urednika Glasa Istre s porečkim političkim moćnicima?

Maurizio Zennaro (Nez) najavio je sudjelovanje na lokalnim izborima sa kandidacijskom listom 15. ožujka, a kandidaturu za gradonačelnika 8. travnja.

"Održane su konferencije za tisak i poslana su priopćenja novinarskim kućama, uključujući i redakciju Glasa Istre", rekao nam je Zennaro. "Međutim, Glas Istre nije objavio naša priopćenja pa smo 13. travnja uputili Prigovor redakciji Glasa Istre, glavnom uredniku Robertu Franku i na znanje Hrvatskom novinarskom društvu i predsjedniku društva Hrvoju Zovku."

"Istog dana dobio sam SMS poruku od Borisa Bilasa, novinara Glasa Istre, u kojoj je pisalo da ga je Robert Frank zamolio da mi se javi. Čuli smo se i uslijedio je intervju koji je Glas Istre objavio 18. travnja i to na tri stranice i to je sav medijski prostor koji nam je Glas Istre posvetio tijekom kampanje, unatoč tome što smo uredno nastavili slati priopćenja o našim predizbornim aktivnostima i to 24. i 30. travnja te 7 i 12. svibnja", rekao nam je Zennaro.

Zennaro je u Glasu Istre prisutan još 10. svibnja, spominje se u članku: Predizborna rasprava s istarskim političarima o mladima i obrazovanju, kao sudionik rasprave koju je organizirao Radio Rojc i 12. svibnja u članku Vijeće Autohtone talijanske nacionalne manjine istarske županije ima svog favorita za zamjenika župana.

Kandidat IDS-a za gradonačelnika Poreča, Loris Peršurić, zadnji je najavio kandidaturu za gradonačelnika Poreča i Glas Istre 9. travnja objavljuje članak: (1) IDS predstavio kandidate u tri jedinice lokalne samouprave.

Pa slijede članci:

(2) 10. travnja LORIS PERŠURIĆ (IDS) objavio svoju rekandidaturu za porečkog gradonačelnika

(3) 20. travnja LORIS PERŠURIĆ (IDS) PREDSTAVIO PRVI DIO SVOG PROGRAMA ZA POREČ Prioritet je kanalizacijska mreža u okolnim naseljima, obnova ceste LaCop - Parens te lokalna međuobilaznica

(4) 24. travnja: LORIS PERŠURIĆ: Brendiranje Poreča kao grada kulture i povijesti

(5) 28. travnja: Aktualni gradonačelnik predstavio treću točku svog izbornog programa. POREČ ĆE NASTAVITI BITI JEDAN OD PET GOSPODARSKI NAJAČIH GRADOVA UZEMLJI

(6) 4. svibnja: LORIS PERŠURIĆ: Imam tim, konkretan program i snagu nastaviti s projektima koji će rezultirati još većim napretkom i jednakim razvojem svih mjesnih odbora

(7) 5. svibnja: Loris Peršurić predstavio četvrtku točku programa: "POREČ - GRAD KOJI BRINE O SVOJIM GENERACIJAMA".

(8) 8. svibnja: PERŠURIĆ PREDSTAVIO DIO PROGRAMA O MLADIMA I SPORTU i 14. svibnja, dan prije predizborne šutnje i šlag na kraju s devetim člankom : Aktualni gradonačelnik Poreča ove nedjelje ide na izbore i računa na još jedan četverogodišnji mandat. LORIS PERŠURIĆ: NAPRAVILI SMO PUNO, ALI PRED NAMA IMA JOŠ DOSTA POSLA

No, ipak je Peršurić bio aktualni gradonačelnik Poreča pa mu stoga Glas Istre dodjeljuje medijski prostor i po toj osnovi i na prozivku o derutnom stanju i ruglu autobusnog kolodvora slijedi odgovor člankom od 31. ožujka: (10) RUGLO U CENTRU POREČA: Grad želi graditi novi autobusni kolodvor

Pa slijede članci:

(11) 7. travnja: JEDINSTVEN U HRVATSKOJ: Poreč u dvije godine ima 20 posto više djece u vrtićima i školama

(12) 13. travnja: INFLACIJA ŠOPING CENTARA U POREČU Grad je postao šoping meka, a trgovci zadovoljno trljaju ruke

(13) 16. travnja: Kod Poreča se gradi izuzetno važan sustav za poljoprivredu VRIJEDAN VIŠE OD 100 MILJUNA KUNA

(14) 22. travnja: Vlasnici derutnog zdanja koje narušava vizuru gradskog središta spremni su krenuti u uređenje

(15) 30. travnja: Svečanošću obilježen Dan Grada Poreča, laureati Adriano Ukušić i Denis Bernobić

(16) 3. svibnja: DAN GRADA POREČA I DAN OSLOBOĐENJA: Grad u kojem kvaliteta života raste iz godine u godinu

(17) 6. svibnja: NAPREDUJE IZGRADNJA PROČISTAČA POREČ-JUG Gradi se kanalizacijska mreža u St. Amoroso te kolektor Fuškulin - Jasenovica

Provjerili smo financijsko izvješće i troškove predizborne kampanje Lorisa Peršurića i ustanovili da gradonačelnik Poreča nije usmjerio financijska sredstva za plaćene članke ili za oglašavanje u Glasu Istre, za razliku od Borisa Miletića.

Kao što smo u uvodu ovog članka napisali, veoma ćemo lako odgovoriti na pitanje je li Glas Istre favorizirao kandidate IDS-a tijekom zadnje predizborne kampanje? Barem što se Poreča tiče odgovor je kristalno jasan! Da, Glas Istre je favorizirao kandidata IDS-a i novinari Glasa Istre, kojima je uručen izvanredni otkaz govore istinu i u pravu su i ako ovaj članak može poslužiti časnim i hrabrim novinarima Glasa Istre u dokazivanju činjenica biti ćemo zbog toga iznimno sretni i ponosni.

Podrška novinarkama Chiari Bilić, Danijeli Bašić Palković i Borki Petrović te novinaru Zoranu Angeleskom. (iV)

# data[].attributes.attachment_link.title
FAVORIZIRANJE IDS-a U GLASU ISTRE! JESU LI NOVINARI GLASA ISTRE BILI U PRAVU? - iVijesti

# data[].attributes.attachment_link.description
U razdoblju od 9. travnja do 14. svibnja 2021. porečki gradonačelnik Loris Peršurić je u Glasu Istre bio prisutan sa čak 17 članaka, odnosno, u tih 35 dana Peršurić se u Glasu Istre u prosjeku predstavljao svaki drugi dan, nerijetko na naslovnici i s obiljem fotografija.

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/mobile/tag/60163/sukob-interesa.aspx?orderby=latest

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ribić dobio povlaštenu informaciju iz HNB-a? Izvukao je milijune iz propale banke

AKTUALNI savjetnik predsjednika Zorana Milanovića Boris Cota, inače bivši član Savjeta Hrvatske narodne banke (HNB), te dugogodišnji sindikalac Vilim Ribić, osnivač Nezavisnog sindikata znanosti i visokog obrazovanja (NSZVO), prijavljeni su USKOK-u zbog trgovanja povlaštenom informacijom.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sukob interesa - Najnovije i najčitanije vijesti

# data[].attributes.attachment_link.description
AKTUALNI savjetnik predsjednika Zorana Milanovića Boris Cota, inače bivši član Savjeta Hrvatske narodne banke (HNB), te dugogodišnji sindikalac Vilim Ribić, osnivač Nezavisnog sindikata znanosti i visokog obrazovanja (NSZVO), prijavljeni su USKOK-u zbog trgovanja povlaštenom informacijom.

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/njemacki-mediji-bruje-o-nepotizmu-u-gradskoj-upravi-zagreba/print

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/kutinska-zvizdacica-o-novim-snimkama-gradonacelnik-kutine-i-bivsi-predsjednik-gradskog-vijeca-placali-su-sutnju-20220113

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bande operiraju po apsolutno svim društvenim mrežama, od Facebooka do Linkedina.

Britanska Nacionalna agencija za kriminal upozorila je tamošnju javnost, a vrijedi i za ostale, da je iz dana u dan na internetu sve više iznuda koje nažalost gdjekad završavaju samoubojstvima.

Vodice: SMS-ovima ucjenjivala ženu, tražila od nje novac i prijetila joj Uhićen manijak koji je htio potrovati djecu jedne osnovne škole zatrovanim marcipanom

Naime, bande uglavnom smještene u Maroku, na Filipinima i u Obali Bjelkosti samo su u Velikoj Britaniji ove godine pokušale ucijeniti 864 žrtve, što je dvostruko veća brojka u odnosu na 2015. godinu.

Novaca se pokušavaju domoći pomoću "sextortiona", pa se internetski korisnici upozoravaju da paze kome pokazuju intimne dijelove tijela, odnosno ispred koga se putem web kamera samozadovoljavaju.

Sextortion (seksualna iznuda)

O čemu je zapravo riječ? Spomenuti razbojnici angažiraju atraktivne djevojke, koje potom preko društvenih mreža zavode žrtve, u pravilu muškarce za koje procjene da imaju novaca. Čim zadobiju njihovo povjerenje traže eksplicitne materijale, sve pod izlikom da su silno seksualno zainteresirane.

Jednom kada žrtve upadnu u klopku, pa djevojkama u fotografiji ili videu pošalju traženo, bande preuzimaju stvari u svoje ruke i započinju s iznudama.

Prijete da će materijale poslati njihovim obiteljima, partnerima ili kolegama, te traže da im se isplati novac u zamjenu za šutnju o postojanju kompromitirajućih sadržaja.

To je unatrag par godina u Velikoj Britaniji dovelo do četiri samoubojstva, a Nacionalna agencija za kriminal je napomenula i to da je jedna od žrtava iznude imala samo 11 godina!

Bande operiraju po apsolutno svim društvenim mrežama - od Facebooka, Linkedina do Tindera - pa stoga budite oprezni koga dodajete među svoje kontakte i s kime dijelite intimu.

Još brže do svakodnevnih vijesti prilagođenih tebi. PREUZMI novu Još lakše do najnovijih vijesti o poznatima. Preuzmi novu DNEVNIK.hr aplikaciju

# data[].attributes.attachment_link.title
Pazite kome se pokazujete: Haraju internetske bande, nekoliko žrtava iznude si je oduzelo živote

# data[].attributes.attachment_link.description
Bande operiraju po apsolutno svim društvenim mrežama, od Facebooka do Linkedina. Britanska Nacionalna agencija za kriminal upozorila je tamošnju javnost, a vrijedi i za ostale, da je iz dana u dan na internetu sve više iznuda koje nažalost gdjekad završavaju samoubojstvima.

# data[].attributes.attachment_link.title
Maras: Klijentelizam više ne prolazi u SDP-u

# data[].attributes.body
https://www.stellarperformance.com/images/Blog/Advice/Favoritism.jpg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Prije nekoliko tjedana Večernji list ekskluzivno je objavio da u Hrvatskoj i Austriji počinje kliničko testiranje novoga biološkog lijeka za bolove u lumbalnom dijelu kralježnice, za koje je Europska komisija odobrila nepovratno čak sedam milijuna eura. Lijek je razvijen na Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu pod vodstvom akademika Slobodana Vukičevića. Nakon objave otkrića i početka kliničkog testiranja, s akademikom Vukičevićem razgovarali smo i o stanju i problemima vrhunskih znanstvenih istraživanja u Hrvatskoj.
Vaš OSTEOproSPINE jedan je od samo dva europska znanstvena inovativna projekta koja je Hrvatska dobila, ali ipak je u nekim našim medijima naišao na omalovažavanje?
To je kod nas klasična priča, nije izuzetak. Nismo htjeli svoj rezultat objaviti u srpnju kad smo ga dobili jer je u to vrijeme bila poplava neistina o nekim tobožnjim velikim otkrićima, posebno u medicini, nego smo pričekali do listopada. Problem je što hrvatski mediji nemaju stručnjake za pojedina područja koji bi "filtrirali" znanstvene informacije, kao što to imaju mediji vani. Na CNN-u, primjerice, nikada nećete čuti neku znanstvenu glupost. A kad se to kod nas događa, pitanje je reagirati li na to ili ne, ali kad vidite istup u kojem prepoznajete apsolutno nepoznavanje materije ili namjernu podvalu, morate reagirati.
Je li slučajno da su samo dan nakon objave vašeg izvanrednog uspjeha mediji bili zasuti nekim drugim vrlo dvojbenim otkrićima?
To je tipičan fenomen koji se stalno javlja u hrvatskim medijima, da nakon objave nečega značajnog dolazi neka druga skupina ljudi koja isto traži i dobije veliki medijski prostor, a stvari koje se nude u najmanju su ruku vrlo diskutabilne. Stručnjaci koji znaju o čemu je tu riječ često ne žele na to reagirati pa onda nastradaju korisnici, pacijenti. Takav je slučaj s regeneracijom hrskavice u zglobovima uz pomoć matičnih stanica. U svijetu je obavljeno puno kliničkih studija sa stanicama iz masnoga tkiva, koštane moždine, nosne hrskavice i slično, no nema dokaza da je stanice koje su u stanju preuzeti mehaničko opterećenje u koljenu moguće stvoriti iz neke druge vrste stanica.
>> Dr. Slobodan Vukičević i njegov tim znanstvenika Kako biste općenito ocijenili sadašnje stanje vrhunske znanosti u Hrvatskoj?
Unutar 34 fakulteta koje Sveučilište u Zagrebu ima Medicina je vrlo jaka u znanstvenoj produkciji, i s FER-om i Strojarstvom najjača je u prikupljanju financijskih grantova iz EU. Sveučilište u Zagrebu daje oko 50 posto hrvatske znanstvene produkcije koja ima međunarodni utjecaj, 20 posto je s Instituta Ruđer Bošković. U Hrvatskoj je problem što nema recenzija. Ljudi koji su dobili projekte u EK prošli su rigorozne recenzije ekspertnih skupina u kojima nema nikakvog sukoba interesa. Članovi znanstvenih panela ondje ne mogu komunicirati s podnositeljima projekata, nema nikakvog navijanja po nacionalnoj ili nekoj drugoj liniji, to ne postoji. A u Hrvatskoj postoji samo to, favoriziranje pojedinih ljudi, pojedinih projekata, pojedinog sveučilišta. Hrvatska se toga ne može riješiti.
Tko favorizira projekte, znanstvenike ili čak cijela sveučilišta?
Favorizira ih birokracija koja radi u ministarstvima, formiraju se "simpatije" koje onda prevladavaju u dodjeli sredstava, i dok se ne usvoje rigorozni kriteriji, dok se ne uvede automatizam u recenzije, Hrvatska se neće pomaknuti u podizanju svojega kapaciteta ni milimetar. Uglavnom su svi natječaji favorizirani, osim za centre izvrsnosti. Oni su proglašeni 2014. uz velike, velike muke, vodile su se nevjerojatne borbe da uopće opstanu jer su oni prošli domaću i međunarodnu recenziju.

Onda je bilo puno pokušaja da se sve to poništi. Kako bi se u Ministarstvu znanosti promijenila vlast, tako su se javljali udari na centre izvrsnosti. Naravno, pokušali su ih ugroziti oni koji ne spadaju u tu kategoriju znanosti, koji su ljubomorni, ne mogu podnijeti da je netko drugi dobio velika sredstva, a ne oni, koji imaju svoje sponzore u ministarstvima, pa se stvara jedna grupa ljudi koji to sve žele poništiti, pa nove ministre nagovaraju da to ponište.

Ako ćemo biti pošteni, onda moramo reći da su ti centri došli do kraja zahvaljujući aktivnosti trojice ministara, Predraga Šustara, Tomislava Tolušića i Pave Barišića, uz veliku pomoć dvojice državnih tajnika, Matka Glunčića i Hrvoja Šlezaka, kao i tadašnjeg pomoćnika ministra, a danas saborskog zastupnika Tomislava Sokola, te djelatnika ministarstva Ivana Lakoša.
No financiranje centara izvrsnosti jako je kasnilo. Zašto?
Kasnilo je jer Hrvatska nije bila u stanju završiti i usvojiti potrebnu dokumentaciju i povući predviđeni novac. Neki bivši tajnici u Ministarstvu znanosti taj su proces sasvim blokirali, premda su Sabor i Vlada donijeli sve odluke. To je jedan od temeljnih problema u hrvatskoj znanosti, da se ljudi na funkcijama usude opstruirati Sabor i Vladu i da za to ne snose nikakve posljedice. I tako je stalno. Uspješni hrvatski znanstvenici postaju tako ovisni isključivo o direktnim kandidaturama za europska sredstva, na natječajima na kojima prolazi samo tri do pet posto aplikacija, što je strašno malo ako se morate nadmetati s Oxfordom, Cambridgeom, Berlinom, Heidelbergom, Parizom, Leidenom... A oni su unutar 50 vodećih sveučilišta u svijetu, a mi smo unutar 500. Prema tome, kad netko iz Hrvatske dobije šest milijuna eura za znanstveni inovativni koordinacijski projekt, kao što smo mi dobili dva puta, onda znate kroz što smo morali proći. Hrvatska ima 35 zlatnih olimpijskih odličja, ali samo dva europska znanstvena inovativna projekta, a onda pročitate u novinama da netko i to osporava.
Čini se da je posebno na udaru Sveučilište u Zagrebu?
Aleksa Bjeliš, prethodni rektor Sveučilišta u Zagrebu, kojemu je prorektorica bila današnja ministrica Blaženka Divjak, žalio se na neke postupke dodjeljivanja sredstava Ministarstva znanosti drugim sveučilištima, uključujući i riječko. Rektor Bjeliš tražio je da se preispita zašto Ministarstvo znanosti blokira natječaje koji dolaze sa zagrebačkog sveučilišta, a favorizira druga sveučilišta. Onda je Ministarstvo financija to najprije odbilo, a potom je njegov Odjel za prijevare ipak otvorio istragu. Istraga je trajala više od šest mjeseci, nakon čega je inspektorica gospođa Pađen napisala opširno izvješće. Obišla je zagrebačko sveučilište, sastavnice sveučilišta koje su se žalile, išla je u Ministarstvo znanosti, prekontrolirala je mailove i pronašla je cijelu knjigu nepravilnosti u Ministarstvu znanosti u odnosu na zagrebačko sveučilište. Ali Ministarstvo financija to je izvješće proglasilo poslovnom tajnom.
Kako se za njega ipak doznalo?
Aleksa Bjeliš tužio je Ministarstvo financija koje je postupak izgubilo i moralo je dati uvid u nalaz. Rektor je tada zatražio kopiju, ali su mu rekli da kopiju ne može dobiti nego može samo prolistati nalaz u Ministarstvu. Onda je Bjeliš ponovo tužio po Zakonu o pravu na informiranje pa je Ministarstvo financija na kraju ipak moralo sveučilištu dati kopiju nalaza financijskog nadzora nad Ministarstvom znanosti. Očitovanje tadašnjeg ministra Jovanovića i njegova pomoćnika Zelenike na otkrivene zloporabe položaja pri dodjeli sredstava EU Ministarstvo financija je odbacilo.

I to više nije mogla biti poslovna tajna. Tek je sada, nakon toliko godina rektor Boras dobio materijal i predao ga Nacionalnom vijeću za znanost, da nakon šest-sedam godina vidi što se u mandatu Jovanović-Zelenika u dodjeli sredstava radilo protiv zagrebačkog sveučilišta, i kakav je bio tretman velikih projekata prijavljenih iz zagrebačkog sveučilišta. Konačni nalaz financijskog inspekcijskog nadzora jest da su masovno prekršeni ugovori Vlade RH i EU, odnosno Komisije za znanost, po svim poglavljima koja su ispregovarana.
A kako je na taj nalaz reagiralo današnje čelništvo Ministarstva znanosti i obrazovanja?
Ministrica Divjak, koja je bila Bjelišova prorektorica zagrebačkog sveučilišta, koja o tome sve mora znati jer je Ministarstvo znanosti sigurno dobilo nalaz Odjela za prijevare Ministarstva financija, o tome ne kaže ni riječ. Ona se nije izjasnila o tom nalazu, a morala je. To je javna stvar. Sve točno i jasno piše, što se radilo u Ministarstvu znanosti i koji su to ljudi radili, koji su svi ostali na svojim funkcijama.
Za koliko je novca zagrebačko sveučilište zakinuto?
Ne znam koji je dio Ministarstvo financija istražilo i koji je rektor Bjeliš utužio, ali vam mogu reći da je Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu izradio opsežan program da objedini svoj sjeverni kampus, da on dobije međunarodne dimenzije, da dobije sto-dvjesto milijuna eura, da poveže Ruđer, Institut za fiziku, PMF u cjelinu koja zaslužuje jednu veliku investiciju kakva se nije dogodila od 1917. godine, a sada imamo stotu godišnjicu Medicinskog fakulteta. Da se mladi ljudi ovdje zadrže, da ne moraju ići raditi van, da nestane ta velika razlika između Zagreba i ostalih europskih sveučilišta.

A Ministarstvo znanosti ne da, ne da i ne da. Mi nikada nismo mogli doći čak ni na indikativnu listu. Onda smo istražili i zašto. Onda smo tražili recenzije da vidimo zašto smo odbijeni. Onda Ministarstvo kaže "to je poslovna tajna". Recenzije su poslovna tajna?! Onda smo saznali da su recenzije rađene u Osijeku, Osijek je provjeravao programe koje su radile velike konzultantske kuće, Medicinski fakultet i tako dalje. Ako to nije tema koju prvu treba raščistiti, onda ja ne znam što jest.
EU je Hrvatskoj za znanost i inovacije odobrio gotovo milijardu eura, po kojim se kriterijima i kojom brzinom taj novac dijeli?
Naravno da su kriteriji dodjele jako bitni, no zaista je važan samo jedan kriterij, jedini koji priznaje i EU, a to je izvrsnost. Ali, kad dođe novi ministar, on nema iskustva i znanja i onda sluša ljude koji su ondje godinama zaposleni i koji informacije prilagođavaju svojim osobnim interesima. To dovodi do odugovlačenja u raspisivanju i okončavanju natječaja i, što je najvažnije, u definiranju kriterija. Onda ispadne hibrid uvjeta u kojem se izvrsnost (koja je mjerljiva znanstvenim publikacijama, patentima i proizvodima) izmanipulira i modificira u skladu s kriterijima birokracije pa, kad neko selo izrazi želju da napravi inovacijski centar, ono dobije dodatne bodove i prednost na temelju "regionalne izvrsnosti".

Tako se u Hrvatskoj ubija svaka ideja inovativnosti temeljene na znanosti i otkrićima. To su deformacije koje proizlaze iz pogodovanja, a ono je u Hrvatskoj najveći problem. Političari pogoduju kraju iz kojeg su došli, ili nekome tko im je simpatičan, što je u Europi apsolutno zabranjeno, ondje onaj tko se kandidira ne smije komunicirati s osobom koja razmatra njegovu kandidaturu. A kad će Hrvatska doći na razinu da njezin znanstveni panel može funkcionirati neovisno? Nikada! To je u malim državama gotovo nemoguće. Zato treba iznaći neovisne načine evaluacije projekata, tako definirati kriterije da ih bilo koja skupina može provesti, ali da ne može namještati ishode. A ako za inovativnost i originalnost dobijete samo pet posto bodova, onda se ishodi mogu lako namještati.

Onda zaista inovativni centri u Hrvatskoj, vodeće ustanove pri zagrebačkom sveučilištu ili Ruđeru i neki drugi instituti u Rijeci i Splitu, ne mogu ravnopravno konkurirati. Birokracija ima svoje ideje, ministarstva se ne mogu dogovoriti, svatko hoće nametnuti neke svoje kriterije i nema izlaza. Zato je povlačenje sredstava iz europskih fondova u Hrvatskoj tako užasno sporo.

# data[].attributes.attachment_link.title
U Hrvatskoj pogodovanje i favoriziranje ubijaju svaku ideju inovativnosti

# data[].attributes.attachment_link.description
Prije nekoliko tjedana Večernji list ekskluzivno je objavio da u Hrvatskoj i Austriji počinje kliničko testiranje novoga biološkog lijeka za bolove u lumbalnom dijelu kralježnice , za koje je Europska komisija odobrila nepovratno čak sedam milijuna eura. Lijek je razvijen na Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu pod vodstvom akademika Slobodana Vukičevića.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svjetlo dana uskoro bi mogao ugledati prvi pravilnik o sprječavanju nepotizma na Sveučilištu Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku. Priča se zakotrljala u svibnju, a prijedlog nacrta toga pravilnika poslan je nedavno na adrese fakulteta, kako bi se, među ostalim, i profesori očitovali o njemu.
Osniva se i povjerenstvo
Nije tajna, naime, da na osječkim fakultetima rade ili su radile i cijele obitelji - roditelji, sinovi ili kćeri, snahe ili zetovi, kako na važnim profesorskim, pa i dekanskim funkcijama, sve do administracije i spremačica. I sami smo, iz glave, izbrojili najmanje osam takvih primjera, a može se to lako provjeriti prelistavanjem popisa nastavnika na internetskim stranicama.

Često to, stoga, izaziva sumnju javnosti u nepristranost pri zapošljavanj u, neovisno o tome koliko su te sumnje možda opravdane ili nisu.

- Pravilnikom želimo pojačati neovisnost akademske zajednice, još smo prije započeli s antikorupcijskim programima, a ovo je svojevrsni nastavak. Sve je, pak, još u povojima - ističe rektor prof. dr. sc. Željko Turkalj.

Na pitanje ima li takva odluka konkretan povod, u smislu nedavnih prijava ili sumnji u nepotizam, Turkalj odgovara da pritužbi nije bilo.

Zaživi li pravilnik, ustrojit će se i povjerenstvo za suzbijanje nepotizma. Upravo će ono davati zeleno svjetlo za zapošljavanje na Sveučilištu.

priznanje 'Svi se trude zaposliti svoje dijete u Holdingu' "Moje mjesto u zajednici" Nepotizam je glavna prepreka u zapošljavanju

No, činit će to na prijedlog čelnika fakulteta ili druge sveučilišne sastavnice. Zapošljava li se nečiji rođak, fakulteti će morati detaljno obrazložiti zašto je baš on najbolji izbor za određeno radno mjesto. Povjerenstvo zatim utvrđuje odnos povezanosti. Pronađe li ga, spriječit će zapošljavanje.

Za nepotizam, pak, Sveučilište redovito i oštro javno proziva prof.dr.sc. Nedeljko Bosanac, umirovljeni profesor u trajnom zvanju na Pravnom fakultetu u Osijeku i jedan od, kako sam ističe, suosnivača Sveučilišta. Napisao je i više od 250 kolumna, a ukoričio ih je i u dvije knjige "Slavonski pogled unaprijed".

- Zaposleno je mnogo rodbine profesora, partitokrata i administracije. Koristi ta bulumenta onu socijalističku "Željezničarska djeca voze se besplatno!". Toliko su u zadnja dva i pol desetljeća razvili tu bolest da su njihova djeca danas nasljednici te politike i, naravno, zaštitnici deformiranog sveučilišnog organizma koji troši i raste, širi se i pokazuje svu nakaznost i sebe i društva koje ga plaća - stava je profesor Bosanac, a sve je to jučer napisao i na svom profilu na Facebooku.

Sveučilište smatra i odgovornim za "propast Slavonije i Baranje".
"Zavukli su se u kabinete"
- Bez obzira na vlast, partitokrati su od 1990. do 2015. toliko zavladali Sveučilištem u Osijeku da su napravili negativnu kadrovsku selekciju i ograničili slobodu javnoga rada i istraživanja. Znanstvenika je više od 1100, a u javnosti se može prepoznati tek dvojicu-trojicu. Svi drugi zavukli su se u kabinete. Ni to nije problem, već što zapošljavaju svoju djecu i rodbinu na fakultetima i u Rektoratu. Primjeri za to su Pravni, Poljoprivredni i Ekonomski fakultet - tvrdi on.

Na primjedbu da na fakultetima rade i cijele obitelji, rektor Turkalj pak drukčije gleda.

- Što to znači "cijele obitelji"? Imamo dosta mladih koji se zaposle, upoznaju i ožene, to nije nepotizam - zaključuje Turkalj.

Inače, sličan pravilnik za suzbijanje nepotizma već postoji na Sveučilištu u Splitu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Zapošljavanje rodbine spriječit će pravilnikom o nepotizmu

# data[].attributes.attachment_link.description
Svjetlo dana uskoro bi mogao ugledati prvi pravilnik o sprječavanju nepotizma na Sveučilištu Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku. Priča se zakotrljala u svibnju, a prijedlog nacrta toga pravilnika poslan je nedavno na adrese fakulteta, kako bi se, među ostalim, i profesori očitovali o njemu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Znate li što je sukob interesa?

Slušajući vijesti ili čitajući novine vjerojatno ste čuli za pojam sukob interesa. Ako ste se upitali o čemu se tu radi, u nastavku ćemo vam probati odgovoriti na to pitanje. Sukob interesa nije ništa drugo nego situacija u kojoj se nađe neki javni dužnosnik, a u kojoj su njegovi javni interesi i dužnosti isprepleteni s njegovim privatnim interesima, tj. kada njegov privatni interes može utjecati na nepristranost prilikom obavljanja njegove javne dužnosti. Da se radi o ozbiljnom problemu dokazuje i činjenica da postoji poseban zakon koji se zove zakon o sprječavanju sukoba interesa.

Ako vam ovo pitanje i dalje nije jasno, potrebno je najprije objasniti što je uopće javni interes, a što privatni. Javni interes bi značio interes svih građana da se određene funkcije u gradu ili državi pravilno obavljaju. Ako je npr, riječ o gradonačelniku, to bi značilo da gradonačelnik racionalno i ekonomično raspolaže javnim sredstvima. Ipak, ako se npr. gradonačelnik nađe u situaciji da s određenim javnim natječajem pomogne svome bratu, na način da namjesti da brat osvoji javni natječaj iako nije najbolji i najjeftiniji ponuditelj, u tom slučaju se radi o sukobu interesa.

Što je sukob interesa i na koga se odnosi?

Kao što smo spomenuli, sukob interesa je neslaganje javnog interesa kojeg neki dužnosnik zastupa, i privatnog interesa te osobe. Da bismo razumjeli ovu temu, najprije moramo znati tko su dužnosnici. To su osobe koje obnašaju poslove iz djelokruga javne vlasti, bilo da je riječ o razini države, lokalne i područne samouprave. Taj dužnosnik je izabran upravo zato da zastupa interese područja za koji je odabran kao predstavnik i on te interese ne smije izdati. Istovremeno, taj dužnosnik ima moć jer ima vlast, i ta moć mu omogućuje da donosi odluke koje nisu uvijek u interesu svih građana čije interese zastupa, već su prvenstveno u njegovom privatnom interesu.

Budući da je pohlepa i želja za skupljanjem što većeg bogatstva "bolest" od koje mnogi obolijevaju, sukob interesa je česta tema u našem diskursu. Tako dužnosnici često donose odluke koje će koristiti prvenstveno njima ili njihovim bližnjima, nego građanima. Na sreću, za rješavanje takvih problema postoji povjerenstvo za zaštitu sukoba interesa.

Sukob interesa glavni je primjer korupcije

Dodjela koncesija, objava javnih natječaja, ugovora o obavljanju javnih radova, izrada urbanističkih planova, odobravanje građevinskih dozvola i slično samo su neki od primjera na kojima sukob interesa često zna doći do izražaja. Naime, javni dužnosnici na taj način pogoduju firmama u kojima su vlasnici oni sami i li njima bliske osobe. Naime, omogućavanjem javnim natječajem da neka firma dobije određeni javni projekt predstavlja buduću veliku financijsku injekciju toj firmi i omogućava joj uspjeh na tržišnoj utakmici pred svojim konkurentima. Taj njen uspjeh plaćaju svi građani.

Ako k tome ta firma uopće nije najjeftinija i najkvalitetnija za obavljanje takvog posla, takav sukob interesa uzrokuje dugotrajnu štetu građanima pogođenim tim projektom. Stoga je potrebna redovita kontrola povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa, i to ne samo tog povjerenstva, već i svakog građana, zbog njegove osobne odgovornosti pred samim sobom. Upravo zato, ako primijetite ili svjedočite kakvom sukobu interesa, svakako ga prijavite nadležnim tijelima.

Tagovi: javni interes, korupcija, privatni interes, sukob interesa

# data[].attributes.attachment_link.title
Što je sukob interesa - primjer i definicija - Arz.hr

# data[].attributes.attachment_link.description
Slušajući vijesti ili čitajući novine vjerojatno ste čuli za pojam sukob interesa. Ako ste se upitali o čemu se tu radi, u nastavku ćemo vam probati odgovoriti na to pitanje. Sukob interesa nije ništa drugo nego situacija u kojoj se nađe neki javni dužnosnik, a u kojoj su njegovi javni interesi i dužnosti isprepleteni s njegovim privatnim interesima, tj.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zbog ovog je slučaja Nacionalna sveučilišna knjižnica pretvorena u divovsku papirnicu. Iz njenih je fotokopirnih aparata izašlo nevjerojatnih sto tisuća stranica predmeta, a samo se optužnica sastoji od ukupno 800 stranica i njome su obuhvaćena 364 optužena koji su ju svi do zadnjeg morali primiti. Sve to zajedno, čitave planine papira, tiskane su i uvezene u zagrebačkom NSK, jer Uskok prvi put u povijesti jednostavno nije imao dovoljno fotokopirnih strojeva za tu operaciju.

Najveći slučaj dosad

Slučaj Hipokrat od svog je početka obarao rekorde.

264 osobe optužene za mito. Rekord.

200 liječnika se dosad nagodilo. Rekord.

Sto tisuća stranica predmeta. Rekord.

S Hipokratom se ne može mjeriti ni slučaj Forex u kojem se zbog pripremnog ročišta sa 681 oštećenikom unajmila kino dvorana Studentskog centra. Optužnica za Forex ipak je imala punih stotinu stranica manje.

Afera Spice je pak imala 'samo' 60 tisuća stranica predmeta koji je upola manji od Hipokrata.

No, kad se ove impresivne brojke zanemare, ostaje pitanje koliko je stvari ovaj gigantski slučaj masovnog podmićivanja liječnika od strane male ludbreške tvrtke Farmal u Hrvatskoj promijenio?

- Prodavači lijekova i dalje nam ulaze u ordinacije. Sve je ostalo isto. Tek kad predstavnicima svih farmaceutskih kompanija zabrani lobiranje, korupcije više neće biti. Dotad će sve ostati isto, mantra je koju su nam u svojim anonimnim ispovijestima ponavljali optuženi liječnici koji su tvrdili da ih se pribija na stup srama. Svi tvrde isto: ulovljene su male ribe, često i zbog beznačajnih darova, neki nisu ni znali da krše zakone, a ti isti zakoni i dalje omogućavaju da se posao nastavi kao i dosad.

Pokazuju to i brojke.

Hipokrat je Uskokov slučaj bez premca. Optužnica tereti šefove farmaceutske kompanije Farmal na čelu s predsjednikom Uprave Draženom Dedijem da su organizirano podmićivali liječnike opće prakse u cijeloj zemlji, kako bi osigurali što bolju prodaju njihovih lijekova. Razdoblje u kojem su to radili proteže se od 2009. do kraja 2012. godine. Spominjao se iznos od 14 milijuna kuna koje je Farmal unaprijed odredio kao fond za mito.

A onda se doznalo da su godinu dana kasnije, dakle 2013. godine, ostale farmaceutske kuće službeno prijavile da su na liječnike u Hrvatskoj potrošile punih 29,8 milijuna kuna. Honorare je izravno primilo 3000 liječnika, u prosjeku deset tisuća kuna godišnje svaki od njih. Još je šest tisuća liječnika primilo brojne darove.

Dražen Dedi, predsjednik Uprave Farmala, prilikom dolaska policije u urede njegove tvrtke (Željko Hajdinjak/CROPIX)

Priznanje farmaceuta

Farmaceuti su, dakle, nakon afere Hipokrat priznali da su na honorare utrošili oko 11,5 milijuna kuna, na putovanja liječnika na seminare i kongrese diljem planeta oko 13,6 milijuna kuna, a na stavku zabava i hrana otišlo je oko pola milijuna kuna.

Te su brojke farmaceuti prijavili HZZO-u, a to su i dužni temeljem Ugovora o etičkom oglašavanju. Njihovi su troškovi legalni, riječ je o laički rečeno 'lobiranju' na koje tvrtke imaju pravo. Riječ je o marketingu. A kad je u pitanju Farmal, riječ je bila o mitu.

A granica je običnom građaninu prilično nejasna.

Unatoč činjenici da će Hipokrat ući u sudske anale kao najmasovniji primjer korupcije u zdravstvu, činjenica je da je Farmal u biti malena ludbreška tvrtka za proizvodnju generičkih lijekova koja je do afere brojala oko 120 zaposlenih. Njihov udio na hrvatskom tržištu gotovo da je bio zanemariv.

Farmal je, naime, do Hipokrata bio tek 17. farmaceutska tvrtka po jačini u Hrvatskoj, a udio tržita koji su obuhvaćali njihovi lijekovi iznosio je tek 2,18 posto. Za primjer - Pliva, koja je najjača, uzimala je 2012. godine oko 10, 8 posto tržišta, a ostalih pet najjačih kompanija zajedno - Belupo, Abbot, Roche, Pfizer i Krka - čak 28,44 posto tržišta.

Što se ustvari tijekom istrage saznalo?

Prvo, da su kao mito nuđene često i bizarne stvari. Studijska putovanja, namještaj, kućanski aparati, bonovi za trgovačke centre, privatna putovanja u Jordan, hladnjaci, televizori, pa čak i japanke i specijalistički pregledi, sve to bile su 'nagrade' liječnicima koji su zauzvrat prepisivali Farmalove lijekove.

Optužnica je obuhvaćala više od 360 liječnika, od kojih su mnogi privedeni (Ronald Goršić/CROPIX)

Prepisivanje lijekova

U mreži koju su po optužnici organizirali Dražen Dedi i trojica direktora iz ludbreške kompanije bila su uključena ukupno 23 trgovačka putnika.

Osim što su, kao što to i inače rade, prepisivali lijekove pacijentima i za to primali nagrade, što je 'blaži' oblik mita, neki su liječnici optuženi da su lijekove kojima je isticao rok trajanja fiktivno prepisivali svojim pacijentima, ljekarnici bi ih naplatili HZZO-u, dakle pojednostavljeno državi, a onda bi ti lijekovi išli u otpad.

Nagradni fond iznosio je od pet do deset posto ukupne vrijednosti prepisanih lijekova, što stvarnih, što fiktivnih. Prodavači nisu birali lokacije - optuženih liječnika je od Zagreba pa do Belišća. Od Opuzena, Makarske i Stobreča do Konavala, Brinja i otoka Krka.

Uskok je istragu odradio temeljito. Tajno su snimani telefonski razgovori liječnika i prodavača, u nekim slučajevima uhvaćena je i primopredaja novca. U sjedištu tvrtke pronađena su i osobna računala na kojima se vodila evidencija nagrađivanja.

Istražitelji Uskoka su, među ostalim, na snimci uhvatili liječnika iz Knina koji je primio 1800 kuna u bonovima, a jedna liječnica iz Šibenika zatražila je da se bon koji je zaslužila pošalje njezinom sinu studentu u Zagreb. Liječnik iz Splita naručio je i dobio namještaj, a njegova kolegica iz istoga grada od Farmala je tražila da joj se plati tečaj ultrazvuka dojke u iznosu od 9500 kuna.

Početkom lipnja ove godine krenuo je sudski rasplet Hipokrata. S obzirom na golemi broj optuženih, megasuđenje bi bilo gotovo nemoguće organizirati da se većina njih ipak nije unaprijed nagodila. U četiri raspravna dana tako je njih po 40-ak redom na sjednicama optužnog vijeća na zagrebačkom Županijskom sudu priznalo krivnju u zamjenu da im se ne uzmu licence za rad, a da im se zatvorske kazne zamijene kaznom dobrotvornog rada. Time je država spasila 7 milijuna kuna raznih troškova, a zdravstveni sustav u zemlji ostao je stabilan.

Deseci tisuća eura

Da je kojim slučajem svih 300-injak liječnika opće prakse ostalo bez licenci, i to je nemali put naglašeno, sustav bi se urušio jer ih ne bi imao tko zamijeniti.

S druge strane, mnogi od optuženih su nam priznali kako sada prolaze neviđenu sramotu te da im je ugled nepovratno narušen samo zato što su prihvatili darove sitne vrijednosti.

Obiteljska liječnica s kojom smo razgovarali u siječnju ove godine rekla nam je da je uzela tek dva bona od po 500 kuna za trgovački lanac, a da bi te lijekove ionako prepisavala jer su bili najpovoljniji.

- Nisam ni znala da radim nešto protuzakonito. Kako mogu biti u istom košu s nekime tko od promocije lijekova zarađuje i do deset tisuća eura godišnje - pitala nas. Dok nije podignuta optužnica, mislila je da radi nešto korisno jer je propisivanjem Farmalovih lijekova štedjela novac, istaknula je.

Drugi su nam pak liječnici rekli da su Farmalovi trgovački putnici sitne ribe koji su pravila igre prekopirali od jačih farmaceutskih kuća na domaćem tržištu. Simptomatično im je da mito i korupcija nisu utvrđeni kod nikog drugog već samo kod Farmala, koji je 'očito nekome zasmetao'.

Izolirani slučaj

- Postoje liječnici koji uz svoju mjesečnu plaću jednom tjedno drže i predavanje za neku farmaceutsku kompaniju i za to dobiju po tisuću eura. Tamo liječnik satima priča kako je upravo lijek te kuće najbolji i da ga treba prepisivati. A mi koji smo uzeli bon u novinama smo predstavljeni kao rušitelji sustava i najgori kriminalci - pravdao nam se jedan liječnik.

Neobičnu ispovijest dala je i liječnica iz Splita. Ona je sve što bi dobila od Farmala proslijedila siromašnima, a dodavala je i vlastiti novac. Njena ispovijest Slobodnoj Dalmaciji sukus je problema iz kojeg se izrodio Hipokrit.

- HZZO je inzistirao da liječnici smanje potrošnju lijekova. Darovi Farmala bili su doslovno pokloni, i to za nešto što bismo s njima ili bez njih svejedno morali učiniti - a to je pisanje jeftinijih, ali jednako učinkovitih lijekova za pacijente. Sve što je Farmal radio, također su radile sve druge farmaceutske firme. Neke su doslovno uvjetovale novčane nagrade pisanjem određene količine lijekova, koji su uz to bili i mnogo skuplji od Farmalovih, što zaista nikad ne bih mogla prihvatiti. Osim toga, nisam ni smjela pisati skuplje lijekove zbog kontrola HZZO-a. U protivnom, sigurno bih bila kažnjena, poput onih koji su prešli zadani limit. Farmalove poklone koji su uglavnom bili vezani uz blagdane i godišnje odmore proslijedila sam potrebitima. Pomagala sam i prije Farmalovih poklona, bonova, a pomažem i sada kada tih darova nema - rekla je i dodala da je u humanitarne svrhe u zadnjih sedam godina zajedno sa suprugom uplatila oko 120 tisuća kuna. Za sve je imala potvrde u obliku računa i priznanica.

Na kraju se iz afere mogu izvući četiri sigurna zaključka. Prvo, nisu svi optuženi liječnici jednako krivi za uzimanje mita. Drugo, mnogi koji su mito uzimali ili ga još uzimaju ovom akcijom nisu obuhvaćeni. Treće, konačne kazne za većinu su liječnika rezultat kompromisa - nitko neće izgubiti licencu za rad ni otići u zatvor, za to nema uvjeta u zdravstvenom sustavu.

I konačno četvrto: dok se ne promijeni cjelokupni sustav, ovakve akcije osim zvučnih optužnica koje obaraju rekorde i intrigiraju neobičnim činjenicima, poput primjerice mita u obliku japanki i putovanja u Jordan, neće se puno promijeniti.

Komentar Mladena Plešea: Društvo mora osuditi svaku korupciju

Da su mito i korupcija postali sastavni dio naše svakodnevice te da su se tako duboko uvukli u sve društvene pore da čak i u najeklatantnijim slučajevima izostaje bilo kakva ozbiljnija javna osuda, pokazuje i najnoviji slučaj podmićivanja liječnika obiteljske medicine. Naime, tvrtka Farmal obasipala ih je raznim poklonima, a oni su zauzvrat propisivale njihove lijekove kada je trebalo, ali i kada nije. Dakle, ne samo da su se na nezakonit način osobno okoristili, nego su stavili u neravnopravan položaj ostale farmaceutske kompanije, a tko zna nisu li nekome ugrozili zdravlje jer mu možda nisu propisali najefikasniji lijek. Na takav neviđeni skandal na dovoljno upečatljiv način nisu reagirali ni Ministarstvo zdravlja, ni liječnička komora ni brojna etička povjerenstva, a riječ je o slučaju u kojemu je čak 364 liječnika prekršilo zakon, a da o moralnim normama uopće i ne govorimo. Do sada se nagodilo čak 260 liječnika, što znači da su priznali krivnju. I kako se onda može dogoditi da izostane opće javno zgražanje i osuda. DORH, policija i pravosudni sustav odradili su svoj dio posla, no to ni izdaleka nije dovoljno da se stane na kraj toj pogubnoj društvenoj pošasti. Jer ako nitko nije doživio javnu osudu svoje profesije, ako nije izgubio licencu, kako očekivati da se sve to neće ponoviti, samo u još drastičnijem obliku.

Kada je otkriveno da su profesori na nekoliko fakulteta prodavali ispite, dio javnosti i najviših političkih i društvenih dužnosnika stao je u njihovu obranu, žestoko napadajući DORH i medije koji su pisali o toj strašnoj aferi. Tih dana u Zagrebu je boravila skupina japanskih znanstvenika koji su zabrinuto pitali koliko je osumnjičenih profesora počinilo samoubojstvo. U državi u kojoj nema društvene osude korupcije, ne samo da nema potrebe za samoubojstvima nego se protiv zla, koji se doživljava kao nešto normalno, ne može ni efikasno boriti.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Istina, mi doktori smo uzimali mito, ali mislili smo da radimo dobro. Opet bismo to napravili'

# data[].attributes.attachment_link.description
Zbog ovog je slučaja Nacionalna sveučilišna knjižnica pretvorena u divovsku papirnicu. Iz njenih je fotokopirnih aparata izašlo nevjerojatnih sto tisuća stranica predmeta, a samo se optužnica sastoji od ukupno 800 stranica i njome su obuhvaćena 364 optužena koji su ju svi do zadnjeg morali primiti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Postoji osnovana sumnja da je prvoosumnjičenik tijekom 2021. godine u Osijeku i Našicama, znajući da oštećenik (1988.) nema nikakvih dugovanja prema njemu, zatražio od njega isplatu 25.000,00 kuna i 150.000,00 eura, uz prijetnju da će mu poslati određene osobe, nakon čega mu je oštećenik, u više navrata, isplatio ukupno 70.000,00 kuna.
Postoji osnovana sumnja da su obojica osumnjičenika zajedno, tijekom 2021. godine u Osijeku i Našicama, iako su znali da oštećenik prema njima nema duga, uz prijetnju napada na njegov život zahtijevali od njega nabavu automobila marke Audi A4 ili isplatu 100.000,00 kuna. Oštećenik im je, u strahu za vlastiti život, isplatio navedeni novčani iznos.

Osnovano se sumnja i da je drugoosumnjičenik od 2018. godine do 25. siječnja 2022., u Našicama, pozivajući se na nepostojeći dug, uz ozbiljne prijetnje iznudio od oštećenika isplate novčanih iznosa od 17.00,00 kuna i 15.000,00 kuna, te još svakih nekoliko mjeseci isplate od 5.000,00 do 6.000,00 kuna. Osnovano se sumnja i da je zajedno s trećeoosumnjičenikom tijekom 2019. godine, uz prisiljavanje oštećenika da uđe u jezero Lapovac i prijetnje napadom na članove njegove obitelji, iako su obojica znali kako oštećenik prema njima nema duga, zahtijevali od oštećenika isplatu 33.000,00 kuna te kupnju dva mobitela, a što im je oštećenik, u strahu za vlastiti život i živote članova svoje obitelji, isplatio te im kupio dva mobitela.

Sucu istrage Županijskog suda u Osijeku predloženo je određivanje istražnog zatvora protiv trojice osumnjičenika zbog opasnosti od utjecaja na svjedoke i opasnosti od ponavljanja kaznenog djela.

# data[].attributes.attachment_link.title
Općinsko državno odvjetništvo u Osijeku Ispitana trojica osumnjičenika zbog iznude i predloženo određivanje istražnog zatvora | DORH

# data[].attributes.attachment_link.description
U Općinskom državnom odvjetništvu u Osijeku je, po primitku kaznene prijave Policijske uprave osječko-baranjske protiv trojice hrvatskih državljana (1986., 1988. i 1994.) zbog osnova sumnje na počinjenje produljenog kaznenog djela iznude iz čl. 243. st. 3. Kaznenog zakona/11 u vezi s člankom 52. KZ/11, provedena dokazna radnja ispitivanja osumnjičenika.

# data[].attributes.attachment_link.title
Definicija klijentelizam Ukupna Vrijednost Koncepta. Što Je Ovo klijentelizam

# data[].attributes.attachment_link.description
Ideja klijentelizma odnosi se na metodologiju koju su razvili vladari ili oni na poziciji moći, koja se sastoji od dodjeljivanja određenih pogodnosti drugim ljudima u zamjenu za usluge, podršku ili pokornost . Klijentalizam znači da oni koji imaju javnu službu daju darove ili daju prednost grupi poj…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VRBOVSKO - Favoriziranje NK Vrbovsko, značajno investiranje samo u centralno naselje i političko obračunavanje s neistomišljenicima neke su od značajnih zamjerki SDP-a Vrbovsko prema politici koju vodi aktualni gradonačelnik Vrbovskog Dražen Mufić a o čemu ga javno proziva u svom priopćenju.
Nije mu stalo da se sportske aktivnosti odvijaju na cijelom području Grada
SDP-ovci naglašavaju da gradonačelnik Vrbovskog svojim odlukama pokazuje da mu nije stalo da se društveni život i sportske aktivnosti odvijaju na cijelom području Grada, da njegovi politički obračuni sa neistomišljenicima i politika neravnomjernog razvoja rezultiraju diskriminacijom i zanemarivanjem najvećeg dijela Grada Vrbovskog te upozoravaju da će politika koja se u Vrbovskom vodi isključivo iz jedne glave, one gradonačelnika Mufića, vrlo brzo početi stizati na naplatu, ponajprije u vidu smanjenja broja stanovnika, ali i gašenja određenih udruga koje predstavljaju jedini oblik društvenog života u pojedinim gradskim naseljima.
Najnoviji primjer neravnomjernog razvoja Grada
Priopćenje SDP-a Vrbovsko prenosimo u cjelosti: SDP Vrbovsko smatra investiciju Grada Vrbovskog u prostorije nogometnog kluba Vrbovsko, u vrijednosti od 3,5 milijuna kuna, najnovijim primjerom neravnomjernog razvoja na području Grada. Odlukom o financiranju infrastrukturnih radova na prostorijama samo jednog od tri gradska nogometna kluba, gradonačelnik Vrbovskog pokazuje da mu nije stalo da se društveni život i sportske aktivnosti odvijaju na cijelom području Grada.
Sve bitne i financijski značajne investicije Grada usmjerene su u centralno naselje
Odluka da se na natječaj koji financira ulaganje u društvenu infrastrukturu prijavi projekt rekonstrukcije i obnove prostorija nogometnog kluba Vrbovsko, osim što je iz tog prostora istjerala političkog protivnika aktualnog gradonačelnika, predstavlja jasan nastavak politike Nezavisne liste Dražena Mufića da se sve bitne i financijski značajne investicije Grada Vrbovskog usmjere u centralno naselje, dok se žitelji svih ostalih gradskih naselja trebaju zadovoljiti krpanjem udarnih rupa na lokalnim nerazvrstanim cestama na njihovom području.
Politika koja se vodi isključivo iz jedne glave vrlo brzo će početi stizati na naplatu
I politički obračuni sa neistomišljenicima i politika neravnomjernog razvoja rezultiraju diskriminacijom i zanemarivanjem najvećeg dijela Grada Vrbovskog. Upozoravamo da će politika koja se u Vrbovskom vodi isključivo iz jedne glave, one gradonačelnika Mufića, vrlo brzo početi stizati na naplatu, ponajprije u vidu smanjenja broja stanovnika, ali i gašenja određenih udruga koje predstavljaju jedini oblik društvenog života u pojedinim gradskim naseljima!
Gradonačelnik skloniji NK Vrbovskom
Da podsjetimo, na području našeg Grada djeluju tri nogometna kluba, NK Vrbovsko, NK Gomirje i NK Željezničar Moravice. Njihovo osnovno financiranje sredstvima iz gradskog proračuna nije jednako, mada se oni nalaze u istom rangu natjecanja, odnosno za svoje djelovanje trebaju jednaka sredstva. Za nogometni klub Vrbovsko izdvajaju se najveća sredstva, za što nema nekog posebnog objašnjenja osim onoga da je gradonačelnik skloniji tom nogometnom klubu nego klubovima iz Gomirja i Moravica.

Radovi koje gradsko poduzeće Komunalac izvodi na terenu NK Gomirje uredno i fakturira klubu

Najnoviji medijski napisi o planiranim višemilijunskim ulaganjima u prostorije nogometnog kluba Vrbovsko dodatno povećavaju razliku u financijskim izdvajanjima Grada za nogometne klubove na svom području. Dok se primjerice radovi koje gradsko poduzeće Komunalac izvodi na terenu NK Gomirje uredno fakturiraju i naplaćuju nogometnom klubu, gradonačelnik se u medijima otvoreno hvali da će sredstva koja budu nedostajala za planiranu investiciju na prostorijama NK Vrbovsko izdvojiti iz gradskog proračuna.
Zajednica sportova sustavno se ignorira
Ovakvom stanju sporta na području Grada pridonosi činjenica da se Zajednica sportova, koja je osnovana pred nekoliko godina sustavno ignorira od strane gradskog čelništva, iako su preporuke unutar Zakona o sportu da se financiranje i organizacija sporta provodi putem Zajednica sportova određene lokalne, odnosno regionalne samouprave.
Nekoliko pitanja gradonačelniku
Ovim putem postavljamo nekoliko pitanja gradonačelniku Grada Vrbovskog za koje smatramo da on kao najodgovornija osoba u Gradu treba pružiti odgovore zainteresiranoj sportskoj, ali i cjelokupnoj javnosti. Na temelju kojih kriterija se donose odluke o izdvajanju sredstava za nogometne klubove iz gradskog proračuna? Na temelju kojih kriterija je donesena odluka o financiranju radova na prostorijama NK Vrbovsko? Smatra li gradonačelnik transparentnim način na koji se donose odluke o financiranju nogometnog sporta na području Grada Vrbovskog, te koji je razlog ignoriranja zajednice sportova Grada Vrbovskog od strane njega kao gradonačelnika?, stoji u priopćenju SDP-a Vrbovsko.
AUTOR: Gorske novosti FOTO: Gorske novosti, ilustracija

# data[].attributes.attachment_link.title
OTVORENO PISMO SDP-A: Favoriziranje NK Vrbovskog politika je koja se vodi isključivo iz jedne glave i vrlo brzo će početi stizati na naplatu

# data[].attributes.attachment_link.description
VRBOVSKO - Favoriziranje NK Vrbovsko, značajno investiranje samo u centralno naselje i političko obračunavanje s neistomišljenicima neke su od značajnih zamjerki SDP-a Vrbovsko prema politici koju vodi aktualni gradonačelnik Vrbovskog Dražen Mufić a o čemu ga javno proziva u svom priopćenju. Nije mu stalo da se sportske aktivnosti odvijaju na cijelom području Grada SDP-ovci naglašavaju...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ministar Ivan Paladina obratit će se javnosti nakon sjednice Vlade. Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa bi trebalo danas na sjednici donijeti mišljenje nakon zaprimljenih prijava.

Gotovo je mjesec dana otkako je Ivan Paladina preuzeo resor od bivšeg ministra Darka Horvata, a Povjerenstvu za sukob interesa stigle su već dvije prijave protiv njega zbog imovine i obnašanja drugih upravljačkih dužnosti.

Što se tiče obnove u Zagrebu, Paladina je rekao da će sljedeći tjedan biti prezentacija plana ubrzanja i tada će dati odgovore. Što se tiče Markuševca, Paladina je istaknuo da u Fondu nisu izvođaći uvedeni u posao.

Osrvnuo se i na Povjerenstvo. "Nisam se referirao, očekujete da komentiram? Nema osnove, naravno. Mislim da se radilo o mom drugom ili trećem danu na dužnosti. Konzultirao sam se i o svim koracima koje moram poduzeti oko projekta Kupari. Dobio sam usmene upute kako sve napraviti i poslao i pisani upit, ali nisam dobio odgovor. Popunio sam imovinsku karticu kako sam se savjetovao s pravnicima", pojasnio je Paladina te dodao da čeka pismeni odgovor oko slučaja Kupara.

Rekao je da je neformalno već dan nakon razgovora o Kuparima obavijestio kolege da neće raditi na tom projektu. "U roku tridesetak dana ću prenijeti svoja prava", istaknuo je.

Za sve postupke oko IGH-a, Paladina je rekao da su nekretnine preuzeli vjerovnici. "Bilo ih je desetak, sve je definirano, izglasano prije mog priključenja IGH. Ni u jednom slučaju se uprava prije mene, tijekom mene ni nakon mene žalila ni na jedan postupak. U ovom slučaju je došlo do pokretanja arbitražnog postupka, sve ih je IGH izgubio", rekao je te dodao da će se snositi milijunski troškovi zbog toga.

"Puno sam radio u životu i ulagao. Imao sam puno različitih poduzetničkih pothvata, uvijek u privatnom sektoru i na tržišnim osnovama. Neću komentirati svaki moj poslovni poduhvat. Sve zakonske obveze oko obavještavanja javnosti sam daleko nadmašio", rekao je Paladina.

Naljutio se na novinarsko pitanje o povlaštenoj informaciji. "Spominje se to što sam ja znao tko je kupio obveznice od banaka. Ta informacija je bila javna na stranici SKDD-a", rekao je Paladina.

Analiza Mislava Bage: "Beroš? Iz ovoga je jasno da će državno odvjetništvo provoditi više istraga. Paladina treba javnosti objasniti kako je stekao tu imovinu"

Nakon njega obratio se javnosti Zdravko Marić koji se osvrnuo na mogući štrajk sindikalista.

"Bili su konstruktivni sastanci. Zaključeno je da je na nama do sredine idućeg tjedna da se očitujemo na prijedloge sindikalne strane i definiramo hoće li biti idućeg sastanka. Sukladno tome će se druge stvari razvijati", rekao je Marić. Kazao je da je legitimno pravo na štrajk. "Sve što ulazi u sami kolektivni ugovor. Naše pravne službe će se naći kako bi uskladili tehničke detalje. Ipak bi bilo dobro da akt do dovedemo do razine dovršenosti. Ključni razgovori se vode na materijalna prava - odnosno osnovicu, tj. prijevoz", istaknuo je Marić.

"Nastojimo biti korektni"

Istaknuo je da maksimalno pokušavaju biti korektni. "I kroz interpretaciju nakon sastanka nastojimo biti korektni prema njima", rekao je Marić.

Kroz šalu je rekao da se u korizmi odrekao slatkiša. "To je veliko odricanje za mene", rekao je kroz smijeh ministar Marić.

Kazao je da ne raspolaže informacijama o situaciji s Paladinom. "Nisam stigao razmišljati o tome. Nije mi neko razdoblje gdje je nešto lagano, ne bih mogao ulaziti u tu diskusiju", kratko je odgovorio Marić.

Što se tiče rekonstrukcije Vlade, Marić je kazao da "kao i svi ostali" daje isti odgovor, bez obzira što se "ne dogovaraju oko odgovora". "Predsjednik Vlade će reći", kazao je Marić izbjegavajući odgovor hoće li on istupiti s funkcije.

Osvrnuo se na izjavu Vilima Ribića koji je rekao da im plaća nije rasla godinu dana. "Dosta smo o tome i drugim stvarima razgovarali i kolega Ribić i svi ostali članovi pregovaračkih odbora, i javnih i državnih službi. Svi imaju jednaki status u očima Vlade. Sve su to lako povjerljivi akti. Svi dobro znamo kad su osnovice bile korigirane", zaključio je Marić.

U fokusu javnosti ministar Paladina se našao zbog imovinske kartice prema kojoj je težak gotovo 60 milijuna kuna. Vlasnik je tvrtke "Delta savjetovanje", u kojoj je zaposlena njegova supruga. Plaća joj je 4000 kuna.

Na pitanje o plaći njegove supruge, Paladina je rekao kako je ona zaposlena i prijavljena u skladu sa zakonskim okvirom te da se ne radi o varanju države.

Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa bi trebalo danas na sjednici donijeti mišljenje o slučaju Paladine.

Još brže do svakodnevnih vijesti prilagođenih tebi. PREUZMI novu Još lakše do najnovijih vijesti o poznatima. Preuzmi novu DNEVNIK.hr aplikaciju

# data[].attributes.attachment_link.title
Paladina o svojoj imovinskoj kartici i mogućem sukobu interesa: "Neću komentirati svaki moj poslovni poduhvat"

# data[].attributes.attachment_link.description
Ministar Ivan Paladina obratit će se javnosti nakon sjednice Vlade. Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa bi trebalo danas na sjednici donijeti mišljenje nakon zaprimljenih prijava. Gotovo je mjesec dana otkako je Ivan Paladina preuzeo resor od bivšeg ministra Darka Horvata, a Povjerenstvu za sukob interesa stigle su već dvije prijave protiv njega zbog imovine i obnašanja drugih upravljačkih dužnosti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pravni fakultet u Splitu slijedi institucije koje vode kadrovsku politiku po načelu nepotizma i klijentelizma, a na štetu izvrsnosti te na koncu uz veliku financijsku štetu za samu svoju ustanovu, piše u srijedu Jutarnji list

Prije manje od mjesec dana fakultet je zaposlio dvije asistentice za predmet građansko pravo II i građansko procesno pravo koje nemaju pravosudni ispit niti su doktorandice, a odbio je kandidate s više objavljenih stručnih radova, s odrađenim vježbeničkim stažem i položenim pravosudnim ispitom, s iskustvom predavanja, nagradama rektora Sveučilišta u Splitu i dekana Pravnog fakulteta u Splitu i ispunjenim svim obavezama na doktorskom studiju iz građanskopravnih znanosti, osim samog doktorata, koji je financiran stipendijom i iz vlastitog džepa.

Ove informacije, s pojedinostima kako se na Pravnom fakultetu u Splitu provodi negativna selekcija uz pomoć izmijenjenog Pravilnika i namještenim sastavom povjerenstva, Jutarnjem su listu stigle u anonimnom pismu.

U njemu se problematizira sastav povjerenstva koje je bilo zaduženo za prijem asistenata. Autor pisma navodi kako je bilo uobičajeno da su u njemu samo predstavnici katedre na koju se asistent bira ili da su barem u većini, a sada su povjerenstvo činili dekan, njegovi prodekani te samo jedan član katedre.

Kao dodatni razlog za sumnju u zakonitost provedenog postupka izbora asistenata ističe kako se izvješće Fakultetskom vijeću s prijedlogom koga primiti nije dostavilo nekoliko dana prije sjednice, nego ih je dočekalo na stolu nekoliko minuta prije nje.

Govoreći o Pravilniku, ističe da je izmijenjen tako da su bitno spušteni kriteriji, a izostavljeno je i vrednovanje znanstveno-nastavne djelatnosti kandidata, kao što je sudjelovanje na znanstvenim skupovima, objavljivanje znanstvenih radova i članaka te iskustvo predavanja na visokim učilištima.

Posebno se problematizira što Pravni fakultet u Splitu ignorira činjenicu da su imali kandidata za asistenta koji je na doktorskom studiju i preostao mu je jedan semestar, donosi Jutarnji list.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nepotizam i klijentelizam na Pravnom fakultetu u Splitu?

# data[].attributes.attachment_link.description
Pravni fakultet u Splitu slijedi institucije koje vode kadrovsku politiku po načelu nepotizma i klijentelizma, a na štetu izvrsnosti te na koncu uz veliku financijsku štetu za samu svoju ustanovu, piše u srijedu Jutarnji list Prije manje od mjesec dana fakultet je zaposlio dvije asistentice za predmet građansko pravo II

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pravni fakultet u Splitu slijedi institucije koje vode kadrovsku politiku po načelu nepotizma i klijentelizma, a na štetu izvrsnosti te na koncu uz veliku financijsku štetu za samu svoju ustanovu, piše u srijedu Jutarnji list

Prije manje od mjesec dana fakultet je zaposlio dvije asistentice za predmet građansko pravo II i građansko procesno pravo koje nemaju pravosudni ispit niti su doktorandice, a odbio je kandidate s više objavljenih stručnih radova, s odrađenim vježbeničkim stažem i položenim pravosudnim ispitom, s iskustvom predavanja, nagradama rektora Sveučilišta u Splitu i dekana Pravnog fakulteta u Splitu i ispunjenim svim obavezama na doktorskom studiju iz građanskopravnih znanosti, osim samog doktorata, koji je financiran stipendijom i iz vlastitog džepa.

Ove informacije, s pojedinostima kako se na Pravnom fakultetu u Splitu provodi negativna selekcija uz pomoć izmijenjenog Pravilnika i namještenim sastavom povjerenstva, Jutarnjem su listu stigle u anonimnom pismu.

U njemu se problematizira sastav povjerenstva koje je bilo zaduženo za prijem asistenata. Autor pisma navodi kako je bilo uobičajeno da su u njemu samo predstavnici katedre na koju se asistent bira ili da su barem u većini, a sada su povjerenstvo činili dekan, njegovi prodekani te samo jedan član katedre.

Kao dodatni razlog za sumnju u zakonitost provedenog postupka izbora asistenata ističe kako se izvješće Fakultetskom vijeću s prijedlogom koga primiti nije dostavilo nekoliko dana prije sjednice, nego ih je dočekalo na stolu nekoliko minuta prije nje.

Govoreći o Pravilniku, ističe da je izmijenjen tako da su bitno spušteni kriteriji, a izostavljeno je i vrednovanje znanstveno-nastavne djelatnosti kandidata, kao što je sudjelovanje na znanstvenim skupovima, objavljivanje znanstvenih radova i članaka te iskustvo predavanja na visokim učilištima.

Posebno se problematizira što Pravni fakultet u Splitu ignorira činjenicu da su imali kandidata za asistenta koji je na doktorskom studiju i preostao mu je jedan semestar, donosi Jutarnji list.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nepotizam i klijentelizam na Pravnom fakultetu u Splitu?

# data[].attributes.attachment_link.description
Pravni fakultet u Splitu slijedi institucije koje vode kadrovsku politiku po načelu nepotizma i klijentelizma, a na štetu izvrsnosti te na koncu uz veliku financijsku štetu za samu svoju ustanovu, piše u srijedu Jutarnji list Prije manje od mjesec dana fakultet je zaposlio dvije asistentice za predmet građansko pravo II

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Prije nekoliko tjedana Večernji list ekskluzivno je objavio da u Hrvatskoj i Austriji počinje kliničko testiranje novoga biološkog lijeka za bolove u lumbalnom dijelu kralježnice, za koje je Europska komisija odobrila nepovratno čak sedam milijuna eura. Lijek je razvijen na Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu pod vodstvom akademika Slobodana Vukičevića. Nakon objave otkrića i početka kliničkog testiranja, s akademikom Vukičevićem razgovarali smo i o stanju i problemima vrhunskih znanstvenih istraživanja u Hrvatskoj.
Vaš OSTEOproSPINE jedan je od samo dva europska znanstvena inovativna projekta koja je Hrvatska dobila, ali ipak je u nekim našim medijima naišao na omalovažavanje?
To je kod nas klasična priča, nije izuzetak. Nismo htjeli svoj rezultat objaviti u srpnju kad smo ga dobili jer je u to vrijeme bila poplava neistina o nekim tobožnjim velikim otkrićima, posebno u medicini, nego smo pričekali do listopada. Problem je što hrvatski mediji nemaju stručnjake za pojedina područja koji bi "filtrirali" znanstvene informacije, kao što to imaju mediji vani. Na CNN-u, primjerice, nikada nećete čuti neku znanstvenu glupost. A kad se to kod nas događa, pitanje je reagirati li na to ili ne, ali kad vidite istup u kojem prepoznajete apsolutno nepoznavanje materije ili namjernu podvalu, morate reagirati.
Je li slučajno da su samo dan nakon objave vašeg izvanrednog uspjeha mediji bili zasuti nekim drugim vrlo dvojbenim otkrićima?
To je tipičan fenomen koji se stalno javlja u hrvatskim medijima, da nakon objave nečega značajnog dolazi neka druga skupina ljudi koja isto traži i dobije veliki medijski prostor, a stvari koje se nude u najmanju su ruku vrlo diskutabilne. Stručnjaci koji znaju o čemu je tu riječ često ne žele na to reagirati pa onda nastradaju korisnici, pacijenti. Takav je slučaj s regeneracijom hrskavice u zglobovima uz pomoć matičnih stanica. U svijetu je obavljeno puno kliničkih studija sa stanicama iz masnoga tkiva, koštane moždine, nosne hrskavice i slično, no nema dokaza da je stanice koje su u stanju preuzeti mehaničko opterećenje u koljenu moguće stvoriti iz neke druge vrste stanica.
>> Dr. Slobodan Vukičević i njegov tim znanstvenika Kako biste općenito ocijenili sadašnje stanje vrhunske znanosti u Hrvatskoj?
Unutar 34 fakulteta koje Sveučilište u Zagrebu ima Medicina je vrlo jaka u znanstvenoj produkciji, i s FER-om i Strojarstvom najjača je u prikupljanju financijskih grantova iz EU. Sveučilište u Zagrebu daje oko 50 posto hrvatske znanstvene produkcije koja ima međunarodni utjecaj, 20 posto je s Instituta Ruđer Bošković. U Hrvatskoj je problem što nema recenzija. Ljudi koji su dobili projekte u EK prošli su rigorozne recenzije ekspertnih skupina u kojima nema nikakvog sukoba interesa. Članovi znanstvenih panela ondje ne mogu komunicirati s podnositeljima projekata, nema nikakvog navijanja po nacionalnoj ili nekoj drugoj liniji, to ne postoji. A u Hrvatskoj postoji samo to, favoriziranje pojedinih ljudi, pojedinih projekata, pojedinog sveučilišta. Hrvatska se toga ne može riješiti.
Tko favorizira projekte, znanstvenike ili čak cijela sveučilišta?
Favorizira ih birokracija koja radi u ministarstvima, formiraju se "simpatije" koje onda prevladavaju u dodjeli sredstava, i dok se ne usvoje rigorozni kriteriji, dok se ne uvede automatizam u recenzije, Hrvatska se neće pomaknuti u podizanju svojega kapaciteta ni milimetar. Uglavnom su svi natječaji favorizirani, osim za centre izvrsnosti. Oni su proglašeni 2014. uz velike, velike muke, vodile su se nevjerojatne borbe da uopće opstanu jer su oni prošli domaću i međunarodnu recenziju.

Onda je bilo puno pokušaja da se sve to poništi. Kako bi se u Ministarstvu znanosti promijenila vlast, tako su se javljali udari na centre izvrsnosti. Naravno, pokušali su ih ugroziti oni koji ne spadaju u tu kategoriju znanosti, koji su ljubomorni, ne mogu podnijeti da je netko drugi dobio velika sredstva, a ne oni, koji imaju svoje sponzore u ministarstvima, pa se stvara jedna grupa ljudi koji to sve žele poništiti, pa nove ministre nagovaraju da to ponište.

Ako ćemo biti pošteni, onda moramo reći da su ti centri došli do kraja zahvaljujući aktivnosti trojice ministara, Predraga Šustara, Tomislava Tolušića i Pave Barišića, uz veliku pomoć dvojice državnih tajnika, Matka Glunčića i Hrvoja Šlezaka, kao i tadašnjeg pomoćnika ministra, a danas saborskog zastupnika Tomislava Sokola, te djelatnika ministarstva Ivana Lakoša.
No financiranje centara izvrsnosti jako je kasnilo. Zašto?
Kasnilo je jer Hrvatska nije bila u stanju završiti i usvojiti potrebnu dokumentaciju i povući predviđeni novac. Neki bivši tajnici u Ministarstvu znanosti taj su proces sasvim blokirali, premda su Sabor i Vlada donijeli sve odluke. To je jedan od temeljnih problema u hrvatskoj znanosti, da se ljudi na funkcijama usude opstruirati Sabor i Vladu i da za to ne snose nikakve posljedice. I tako je stalno. Uspješni hrvatski znanstvenici postaju tako ovisni isključivo o direktnim kandidaturama za europska sredstva, na natječajima na kojima prolazi samo tri do pet posto aplikacija, što je strašno malo ako se morate nadmetati s Oxfordom, Cambridgeom, Berlinom, Heidelbergom, Parizom, Leidenom... A oni su unutar 50 vodećih sveučilišta u svijetu, a mi smo unutar 500. Prema tome, kad netko iz Hrvatske dobije šest milijuna eura za znanstveni inovativni koordinacijski projekt, kao što smo mi dobili dva puta, onda znate kroz što smo morali proći. Hrvatska ima 35 zlatnih olimpijskih odličja, ali samo dva europska znanstvena inovativna projekta, a onda pročitate u novinama da netko i to osporava.
Čini se da je posebno na udaru Sveučilište u Zagrebu?
Aleksa Bjeliš, prethodni rektor Sveučilišta u Zagrebu, kojemu je prorektorica bila današnja ministrica Blaženka Divjak, žalio se na neke postupke dodjeljivanja sredstava Ministarstva znanosti drugim sveučilištima, uključujući i riječko. Rektor Bjeliš tražio je da se preispita zašto Ministarstvo znanosti blokira natječaje koji dolaze sa zagrebačkog sveučilišta, a favorizira druga sveučilišta. Onda je Ministarstvo financija to najprije odbilo, a potom je njegov Odjel za prijevare ipak otvorio istragu. Istraga je trajala više od šest mjeseci, nakon čega je inspektorica gospođa Pađen napisala opširno izvješće. Obišla je zagrebačko sveučilište, sastavnice sveučilišta koje su se žalile, išla je u Ministarstvo znanosti, prekontrolirala je mailove i pronašla je cijelu knjigu nepravilnosti u Ministarstvu znanosti u odnosu na zagrebačko sveučilište. Ali Ministarstvo financija to je izvješće proglasilo poslovnom tajnom.
Kako se za njega ipak doznalo?
Aleksa Bjeliš tužio je Ministarstvo financija koje je postupak izgubilo i moralo je dati uvid u nalaz. Rektor je tada zatražio kopiju, ali su mu rekli da kopiju ne može dobiti nego može samo prolistati nalaz u Ministarstvu. Onda je Bjeliš ponovo tužio po Zakonu o pravu na informiranje pa je Ministarstvo financija na kraju ipak moralo sveučilištu dati kopiju nalaza financijskog nadzora nad Ministarstvom znanosti. Očitovanje tadašnjeg ministra Jovanovića i njegova pomoćnika Zelenike na otkrivene zloporabe položaja pri dodjeli sredstava EU Ministarstvo financija je odbacilo.

I to više nije mogla biti poslovna tajna. Tek je sada, nakon toliko godina rektor Boras dobio materijal i predao ga Nacionalnom vijeću za znanost, da nakon šest-sedam godina vidi što se u mandatu Jovanović-Zelenika u dodjeli sredstava radilo protiv zagrebačkog sveučilišta, i kakav je bio tretman velikih projekata prijavljenih iz zagrebačkog sveučilišta. Konačni nalaz financijskog inspekcijskog nadzora jest da su masovno prekršeni ugovori Vlade RH i EU, odnosno Komisije za znanost, po svim poglavljima koja su ispregovarana.
A kako je na taj nalaz reagiralo današnje čelništvo Ministarstva znanosti i obrazovanja?
Ministrica Divjak, koja je bila Bjelišova prorektorica zagrebačkog sveučilišta, koja o tome sve mora znati jer je Ministarstvo znanosti sigurno dobilo nalaz Odjela za prijevare Ministarstva financija, o tome ne kaže ni riječ. Ona se nije izjasnila o tom nalazu, a morala je. To je javna stvar. Sve točno i jasno piše, što se radilo u Ministarstvu znanosti i koji su to ljudi radili, koji su svi ostali na svojim funkcijama.
Za koliko je novca zagrebačko sveučilište zakinuto?
Ne znam koji je dio Ministarstvo financija istražilo i koji je rektor Bjeliš utužio, ali vam mogu reći da je Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu izradio opsežan program da objedini svoj sjeverni kampus, da on dobije međunarodne dimenzije, da dobije sto-dvjesto milijuna eura, da poveže Ruđer, Institut za fiziku, PMF u cjelinu koja zaslužuje jednu veliku investiciju kakva se nije dogodila od 1917. godine, a sada imamo stotu godišnjicu Medicinskog fakulteta. Da se mladi ljudi ovdje zadrže, da ne moraju ići raditi van, da nestane ta velika razlika između Zagreba i ostalih europskih sveučilišta.

A Ministarstvo znanosti ne da, ne da i ne da. Mi nikada nismo mogli doći čak ni na indikativnu listu. Onda smo istražili i zašto. Onda smo tražili recenzije da vidimo zašto smo odbijeni. Onda Ministarstvo kaže "to je poslovna tajna". Recenzije su poslovna tajna?! Onda smo saznali da su recenzije rađene u Osijeku, Osijek je provjeravao programe koje su radile velike konzultantske kuće, Medicinski fakultet i tako dalje. Ako to nije tema koju prvu treba raščistiti, onda ja ne znam što jest.
EU je Hrvatskoj za znanost i inovacije odobrio gotovo milijardu eura, po kojim se kriterijima i kojom brzinom taj novac dijeli?
Naravno da su kriteriji dodjele jako bitni, no zaista je važan samo jedan kriterij, jedini koji priznaje i EU, a to je izvrsnost. Ali, kad dođe novi ministar, on nema iskustva i znanja i onda sluša ljude koji su ondje godinama zaposleni i koji informacije prilagođavaju svojim osobnim interesima. To dovodi do odugovlačenja u raspisivanju i okončavanju natječaja i, što je najvažnije, u definiranju kriterija. Onda ispadne hibrid uvjeta u kojem se izvrsnost (koja je mjerljiva znanstvenim publikacijama, patentima i proizvodima) izmanipulira i modificira u skladu s kriterijima birokracije pa, kad neko selo izrazi želju da napravi inovacijski centar, ono dobije dodatne bodove i prednost na temelju "regionalne izvrsnosti".

Tako se u Hrvatskoj ubija svaka ideja inovativnosti temeljene na znanosti i otkrićima. To su deformacije koje proizlaze iz pogodovanja, a ono je u Hrvatskoj najveći problem. Političari pogoduju kraju iz kojeg su došli, ili nekome tko im je simpatičan, što je u Europi apsolutno zabranjeno, ondje onaj tko se kandidira ne smije komunicirati s osobom koja razmatra njegovu kandidaturu. A kad će Hrvatska doći na razinu da njezin znanstveni panel može funkcionirati neovisno? Nikada! To je u malim državama gotovo nemoguće. Zato treba iznaći neovisne načine evaluacije projekata, tako definirati kriterije da ih bilo koja skupina može provesti, ali da ne može namještati ishode. A ako za inovativnost i originalnost dobijete samo pet posto bodova, onda se ishodi mogu lako namještati.

Onda zaista inovativni centri u Hrvatskoj, vodeće ustanove pri zagrebačkom sveučilištu ili Ruđeru i neki drugi instituti u Rijeci i Splitu, ne mogu ravnopravno konkurirati. Birokracija ima svoje ideje, ministarstva se ne mogu dogovoriti, svatko hoće nametnuti neke svoje kriterije i nema izlaza. Zato je povlačenje sredstava iz europskih fondova u Hrvatskoj tako užasno sporo.

# data[].attributes.attachment_link.title
U Hrvatskoj pogodovanje i favoriziranje ubijaju svaku ideju inovativnosti

# data[].attributes.attachment_link.description
Prije nekoliko tjedana Večernji list ekskluzivno je objavio da u Hrvatskoj i Austriji počinje kliničko testiranje novoga biološkog lijeka za bolove u lumbalnom dijelu kralježnice , za koje je Europska komisija odobrila nepovratno čak sedam milijuna eura. Lijek je razvijen na Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu pod vodstvom akademika Slobodana Vukičevića.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Policija je u 7.30 pokucala na vrata. Nekome na kućna, a nekome na uredska. Nakon toga odvjetnicima su počeli zvoniti telefoni.
Bio je to početak Uskokove akcije u splitskoj gradskoj upravi. Uhitili su 12 ljudi, a sve ih povezuju zbog niza navodnih nezakonitosti s izdavanjem građevinskih dozvola, odnosno korupcije.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mito i korupcija u Splitu: Pao poduzetnik koji je bivšoj ženi ostavio 200 milijuna kuna

# data[].attributes.attachment_link.description
Policija je u 7.30 pokucala na vrata. Nekome na kućna, a nekome na uredska. Nakon toga odvjetnicima su počeli zvoniti telefoni. Bio je to početak Uskokove akcije u splitskoj gradskoj upravi. Uhitili su 12 ljudi, a sve ih povezuju zbog niza navodnih nezakonitosti s izdavanjem građevinskih dozvola, odnosno korupcije.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bivši talijanski svećenik, poznat kao "Don Euro" zbog stalnog traženja novca od svojih župljana, osuđen je zbog iznuđivanja bivšeg biskupa, prenio je BBC.

Luca Morini, koji je nakon niza skandala izgubio svećenićku službu i status, osuđen je u srijedu na sedam i pol godina zatvora.

Osuđen je i za lažno predstavljanje, nakon što je glumio suca dok je angažirao muške seksualne radnike.

Oslobođen je drugih optužbi, uključujući iznuđivanje časne sestre.

Morini je bio svećenik u Pontasserchiju, toskanskom gradiću od 2600 stanovnika sjeverno od Pise.

U početku su ga župljani doživljavali kao dobroćudnog, ali je ubrzo zaradio nadimak Don Euro zbog stalnih zahtjeva za novčanim doprinosima.

Kako navode talijanski mediji, novac koji je prikupio Morini nije potrošio na svoju crkvu, već na zabave, klubove i dijamante.

Presuda za iznudu odnosi se na bivšeg biskupa Masse Carrare, Giovannija Santuccija, kojeg je ucijenio da mu posudi stotine tisuća eura i kupi mu kuću.

Moriniju je također naloženo da plati 14.000 eura kao odštetu četvorici muškaraca zbog lažnog predstavljanja.

Tužitelji su tražili dužu kaznu, ali je ona smanjena jer je sud presudio da Morini pati od psihičke bolesti.

Najčitaniji članci

# data[].attributes.attachment_link.title
Osudili talijanskog svećenika koji je iznuđivao novac: Trošio ga je na muške prostitutke

# data[].attributes.attachment_link.description
Bivši talijanski svećenik, poznat kao "Don Euro" zbog stalnog traženja novca od svojih župljana, osuđen je zbog iznuđivanja bivšeg biskupa, prenio je BBC. Luca Morini, koji je nakon niza skandala izgubio svećenićku službu i status, osuđen je u srijedu na sedam i pol godina zatvora.

# data[].attributes.body
https://www.nacional.hr/kako-je-europska-komisija-razotkrila-favoriziranje-velikih-poljoprivrednih-tvrtki-od-strane-ministarstva-poljoprivrede/

# data[].attributes.body
Zavukli su se u kabinete”

– Bez obzira na vlast, partitokrati su od 1990. do 2015. toliko zavladali Sveučilištem u Osijeku da su napravili negativnu kadrovsku selekciju i ograničili slobodu javnoga rada i istraživanja. Znanstvenika je više od 1100, a u javnosti se može prepoznati tek dvojicu-trojicu. Svi drugi zavukli su se u kabinete. Ni to nije problem, već što zapošljavaju svoju djecu i rodbinu na fakultetima i u Rektoratu. Primjeri za to su Pravni, Poljoprivredni i Ekonomski fakultet – tvrdi on.

Na primjedbu da na fakultetima rade i cijele obitelji, rektor Turkalj pak drukčije gleda.

# data[].attributes.body
https://dnevnik.hr/vijesti/crna-kronika/opcinski-sud-split-primali-mito-za-ubrzavanje-ili-odugovlacenje-ovrha.html

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Piše Dr. Ana Kandare Šoljaga , 23. srpnja. 2011. 21:12

# data[].attributes.attachment_link.title
Općinski sud Split: Primali mito za ubrzavanje ili odugovlačenje ovrha

# data[].attributes.attachment_link.description
Zbog sumnje u korupciju na splitskom Općinskom sudu USKOK je pokrenuo istragu protiv zapisničarke, ovršitelja i zemljišno-knjižne referentice koji su navodno primali mito kako bi ubrzali ili odugovlačili ovršne postupke, uništavali službenu dokumentaciju i pronalazili kupce prije donošenja rješenja…

# data[].attributes.body
https://www.vecernji.hr/vijesti/banozic-si-dodijelio-stan-maric-nije-bio-u-sukobu-interesa-1568418

# data[].attributes.attachment_link.title
Banožić si dodijelio stan, Marić nije bio u sukobu interesa

# data[].attributes.attachment_link.description
Povjerenstvo će u postupku utvrditi je li ministar zloporabio posebna prava koja uživa kao državni dužnosnik

# data[].attributes.body
https://www.vecernji.hr/vijesti/otac-zaposlio-sina-jer-je-on-bio-jedini-kandidat-942821

# data[].attributes.attachment_link.title
Otac zaposlio sina ‘jer je on bio jedini kandidat’

# data[].attributes.attachment_link.description
Gradonačelnik Gregurović: Dok uprave gradskih poduzeća dobro rade i pridržavaju se zakona, imaju i moje puno povjerenje

# data[].attributes.body
https://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/povjerenstvo-za-odlucivanje-o-sukobu-interesa-istrazuje-gordana-jandrokovica---694882.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Predsjednik Hrvatskog sabora Gordan Jandroković, kako doznaje Dnevnik Nove TV, pod povećalom je Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa.

Galerija + 0

Otvoren je predmet i istražuje se postoji li privatna poveznica njega i Vedrana Gajskog zbog kojeg je urgirao u Državnim nekretninama.

Ministar Kuščević komentirao nagađanja da će članovi Povjerenstva za odlučivanje o sukoba interesa biti smijenjeni Predsjednica Povjerenstva za sukob interesa za Dnevnik Nove TV potvrdila da se za sada neće baviti Plenkovićem u aferi Hotmail

Podsjetimo, predsjednik Sabora priznao je kako se obratio tadašnjem državnom tajniku Katičiću jer se Gajskom naplaćivala najamnina, a lokal nije bio spojen na struju. Povjerenstvo se zainteresiralo za slučaj nakon što je u medijima izašlo da su supruge Jandroković i Gajski bliske i na društvenim mrežama.

"Povjerenstvo istražuje i činjenice koje se tiču gospodina Jandrokovića i to je sve što mogu reći. Ne mogu u detalje, ali u fokusu nam je sve što je izašlo u medijima, istražujemo njihovu relevantnost i istinost", potvrdila je predsjednica Povjerenstva Nataša Novaković.

Vijesti gledajte svakog dana na Novoj TV, a više o najvažnijim vijestima čitajte na portalu DNEVNIK.hr.

Propustili ste vijesti? Pogledajte ihbesplatno na novatv.hr

Još brže do svakodnevnih vijesti prilagođenih tebi. PREUZMI novu Još lakše do najnovijih vijesti o poznatima. Preuzmi novu DNEVNIK.hr aplikaciju

# data[].attributes.attachment_link.title
Doznaje Dnevnik Nove TV: Gordan Jandroković pod povećalom Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa

# data[].attributes.attachment_link.description
Predsjednik Hrvatskog sabora Gordan Jandroković, kako doznaje Dnevnik Nove TV, pod povećalom je Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Galerija + 0 Otvoren je predmet i istražuje se postoji li privatna poveznica njega i Vedrana Gajskog zbog kojeg je urgirao u Državnim nekretninama.

# data[].attributes.body
https://www.novilist.hr/novosti/crna-kronika/hrvatski-lijecnik-primio-mito-od-farmaceuta-i-pacijentima-propisivao-njihov-lijek/

# data[].attributes.attachment_link.title
Hrvatski liječnik primio mito od farmaceuta i pacijentima propisivao njihov lijek - Novi list

# data[].attributes.attachment_link.description
Uskok je na temelju kaznene prijave koprivničko-križevačke policije pokrenuo istragu protiv liječnika iz Grgurevca koji je primio 3500 kuna mita od trgovca lije

# data[].attributes.body
https://dnevnik.hr/vijesti/crna-kronika/lazni-policajci-od-gradzana-iznudzivali-novac.html

# data[].attributes.attachment_link.title
Lažni policajci od građana iznuđivali novac

# data[].attributes.attachment_link.description
Policajci črnomerečke Policijske postaje dovršili su kriminalističku obradu nad trojicom hrvatskih državljana, braćom u dobi od 26 i 27 godina te jednim 30-godišnjakom, zbog osnovane sumnje da su od 16. travnja do 10. svibnja ove godine na zagrebačkom području počinili više kažnjivih djela predstavl…

# data[].attributes.body
https://zagrebacka-policija.gov.hr/vijesti/posudili-novac-te-na-prijevaran-nacin-povisili-dug-kako-bi-iznudjivali-dvojicu-muskaraca-uz-ozbiljne-prijetnje/83184

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Policijski službenici Policijske uprave zagrebačke dovršili su kriminalističko istraživanje nad četvoricom muškaraca (dvojicom 19-godišnjaka i 28-godišnjakom) zbog sumnje da su, zajedno s 44-godišnjim policijskim službenikom, počinili kazneno djelo „Iznuda" na štetu dvojice muškaraca.

Sumnja se da su osumnjičeni, prema unaprijed stvorenoj nakani da uporabom sile i ozbiljnom prijetnjom za cilj imali naplatu protupravno nepostojeće tražbine.

Dvojica su od njih, najmlađi osumnjičeni 19-godišnjak zajedno s 28-godišnjakom, na osobno traženje oštećenog da mu posude novac, posudila nekoliko tisuća kuna početkom listopada 2019. godine, uz usmeno upozorenje da idućeg dana mora vratiti duplo više, a s čim se oštećeni složio, misleći da će moći ispoštivati povrat novca.

Nakon takve posudbe, oštećeni zbog loše financijske situacije nije bio u mogućnosti vratiti novac u dogovorenom iznosu i roku, nakon čega su ta dvojica osumnjičenika mjesec dana kasnije, u studenom 2019. godine na prijevaran način, pod izlikom da mora samo potpisati osiguranje povrata novca, doveli oštećenog kod javnog bilježnika, gdje je zapravo potpisao dvije bjanko zadužnice u sveukupnom novčanom iznosu od 150.000 kuna kao dužnik prema 28-godišnjaku. Odmah nakon potpisivanja, 28-godišnjak je zaprijetio oštećenom da ima rok od tjedan dana da vrati 150.000 kuna, a što je kod oštećenog izazvalo strah za njegov život. Protekom tjedan dana od toga događaja, prvi osumnjičeni 19-godišnjak je prijetio oštećenom koji do tada nije uspio skupiti novac.

I krajem studenog 2019. godine ponovno su kontaktirali oštećenog ali ovaj put i njegovog starijeg člana obitelji kojeg su tražili da se dug, koji je već narastao na više desetaka tisuća kuna, plati do kraja prosinca, no oštećeni na to nije pristao, slijedom čega su osumnjičeni, čvrsti u svojoj protupravnoj nakani, nastavili s daljnjim prijetnjama. Prijetnje i zastrašivanje nastavilo se do travnja 2020. godine kada je prvi osumnjičeni 19-godišnjak dolaskom do oštećenog i fizički ga napao.

Nadalje, krajem travnja drugi osumnjičeni 19-godišnjak je kontaktirao oštećenog te ga na prijevaran način, pod izlikom da želi kupiti njegov mobitel, odvezao osobnim automobilom na parkiralište trgovačkog centra, gdje ga je čekao prvi 19-godišnjak i muškarac za kojeg se kasnije tijekom kriminalističkog istraživanja utvrdilo da se radi o 44-godišnjem policijskom službeniku. Sumnja se da mu je tom prilikom, upravo on rekao da je dug sada duplo narastao uz upute kako će vraćati dug, odnosno zatražio da svakih nekoliko dana mora isplaćivati po nekoliko desetaka tisuća kuna te mu pri tome zaprijetio vatrenim oružjem. Sumnja se da su i jednom i drugom oštećenom i tijekom susreta ali i kroz telefonske razgovore te sms poruke osumnjičeni učestalo prijetili dajući im do znanja da ne prezaju od mogućeg ozljeđivanja članova njihove obitelji.

Osumnjičeni su i svibnju kontaktirali mlađeg oštećenog zbog novca, kojeg oštećeni i dalje nije imao zbog čega su se nastavile ozbiljne prijetnje, a što je kod njega izazvalo ozbiljni strah za njegov život i život članova njegove obitelji.

Policijski službenici Policijske uprave zagrebačke, dvojicu osumnjičenika koji su mlađem oštećeniku na samom početku posudili novac, uhitili su ugostiteljskom objektu na području Svetog Ivana Zeline u srijedu 20. svibnja 2020. godine, te nedugo potom i drugu dvojicu osumnjičenih muškaraca. Nad svima su zagrebački policajci proveli kriminalističko istraživanje i predali ih pritvorskom nadzorniku. Kaznena prijava podnijeta je nadležnom državnom odvjetništvu.

Ujedno, Rješenjem načelnika Policijske uprave zagrebačke, policijski službenik privremeno je udaljen iz službe zbog sumnje u počinjenje teže povrede službene dužnosti, te će se protiv njega u zakonskom roku podnijeti zahtjev za pokretanjem disciplinskog postupka nadležnom Disciplinskom sudu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Posudili novac te na prijevaran način povisili dug kako bi iznuđivali dvojicu muškaraca uz ozbiljne prijetnje

# data[].attributes.attachment_link.description
Policijski službenici Policijske uprave zagrebačke dovršili su kriminalističko istraživanje nad četvoricom muškaraca (dvojicom 19-godišnjaka i 28-godišnjakom) zbog sumnje da su, zajedno s 44-godišnjim policijskim službenikom, počinili kazneno djelo „Iznuda" na štetu dvojice muškaraca. Sumnja se da su osumnjičeni, prema unaprijed stvorenoj nakani da uporabom sile i ozbiljnom prijetnjom za cilj imali naplatu protupravno nepostojeće tražbine.

# data[].attributes.body
https://www.vecernji.hr/vijesti/vucetic-o-bivsim-kolegama-most-je-klijentelisticka-stranka-desniji-od-hdz-a-1258198

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nakon što ga je politički tajnik stranke Nikola Grmoja isključio iz Kluba zastupnika nezavisni zastupnik Marko Vučetić oštro je kritizirao bivše kolege.

jadran Odbijen prijedlog Mosta o proglašenju isključivoga gospodarskog pojasa

Gostujući u emisiji N1 televizije Vučetić je poručio kako se MOST "razišao sam sa sobom".

" Izgubio je vlastiti identitet, nikakv oblik nezavisnosti u MOST-u ne može opstati", poručio je u uvodu.

NOVI PROBLEMI ZA MOST Vučetić: Rekao sam Grmoji da daju ostavke, pa ću i ja

"Ta odluka ne može biti jednoglasna jer nitko nije digao ruku, nego jednodušna jer je Nikola uvidom u duše prisutnih zaključio da su za moje isključenje", rekao je o Grmoji, dodajući kako u stranci nisu bili zadovoljni što se odlučio podržati Istanbulsku konvenciju.

Vučetić je Most optužio i za klijentelizam koji pogoduje samo malom broju članova stranke.

kritizirao poteze Grmoja zahvalio Vučetiću, više nije u Klubu Mosta

"MOST je od svega odstupio i zagrnuo se ruhom lažnog moraliziranja, ali pokazuju kako odstupaju od moralnih normi, ali ne i od povlastica i financijske koristi bavljenja politikom", objasnio je Vučetić, dodavši kako je MOST "desniji od HDZ-a" i da nikada neće koalirati s SDP-om.
Poznati na utakmici: U Moskvi Plenković, Cetinski, Horvatinčić...

# data[].attributes.attachment_link.title
Vučetić o bivšim kolegama: MOST je klijentelistička stranka, desniji su od HDZ-a

# data[].attributes.attachment_link.description
Nakon što ga je politički tajnik stranke Nikola Grmoja isključio iz Kluba zastupnika nezavisni zastupnik Marko Vučetić oštro je kritizirao bivše kolege. jadran Odbijen prijedlog Mosta o proglašenju isključivoga gospodarskog pojasa Gostujući u emisiji N1 televizije Vučetić je poručio kako se MOST "razišao sam sa sobom".

# data[].attributes.body
https://bs.bitcoinethereumnews.com/economy/florida-gov-desantis-accused-of-favoritism-in-distributing-covid-vaccine/

# data[].attributes.attachment_link.title
Guverner Floride DeSantis optužen za favoriziranje u distribuciji vakcine protiv Covida - BitcoinEthereumNews.com

# data[].attributes.attachment_link.description
Guverner Floride Ron DeSantis govori držeći masku za lice tokom konferencije za novinare o jačanju slučajeva koronavirusa u državi, u Jackson Memorialu

# data[].attributes.body
https://www.vijesti.me/kolumne/512993/klijentelizam-vuce-na-dno

# data[].attributes.attachment_link.description
U našem slučaju, politika jeste klijentelizam. I, još gore, politika jeste korupcija. Kako se izbaviti iz toga, u situaciji kada široke mase krotko i poslušno gutaju ...

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/je-li-ovaj-covjek-prazetoncic-glavasevci-dali-smo-mu-mito-za-glas-on-to-su-sve-gluposti-830875

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sve su to gluposti. Nemam komentara na takve gluposti od prije 20-ak godina i ne znam zašto to rade. Ja više nisam u politici i radim svoj posao, a razmislit ću o svim pravnim potezima, rekao nam je Zdravko Vukić, ravnatelj važne državne Agencije za zaštitu osobnih podataka (AZOP).

# data[].attributes.attachment_link.title
Je li ovaj čovjek 'pražetončić'? Glavaševci: Dali smo mu mito za glas! On: To su sve gluposti!

# data[].attributes.attachment_link.description
Sve su to gluposti. Nemam komentara na takve gluposti od prije 20-ak godina i ne znam zašto to rade. Ja više nisam u politici i radim svoj posao, a razmislit ću o svim pravnim potezima, rekao nam je Zdravko Vukić, ravnatelj važne državne Agencije za zaštitu osobnih podataka (AZOP).

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/pomocnik-ministra-obrazovanja-zaposlio-brata-kaze-ja-bih-savjetovao-da-se-to-ne-radi-717734

# data[].attributes.attachment_link.title
Pomoćnik ministra obrazovanja zaposlio brata. Kaže: ‘Ja bih savjetovao da se to ne radi’

# data[].attributes.attachment_link.description
Pomoćnik ministra obrazovanja priča da mladi odlaze iz Hrvatske radi manjka domoljublja. Uhljebio je brata, a kći mu je baš nedavno dobila stalni posao u školi. Drugi brat je ravnatelj gimnazije u Imotskom

# data[].attributes.body
https://www.novilist.hr/novosti/crna-kronika/otkriveno-kako-je-posavec-primio-mito-i-kome-je-sredivao-zaposljavanja-prate-ga-i-snimaju-mjesecima/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Istražitelji su Posavca počeli tajno nadzirati još krajem prošle godine. Tada je, tvrdi USKOK, realizirao prvo zapošljavanje koje nije bilo u skladu sa zakonom

Telegram je doznao detalje priče zbog koje je danas uhićen međimurski župan Matija Posavec zbog sumnji u primanje mita za zapošljavanje u tamošnjoj Županijskoj upravi za ceste.

U policijskoj akciji uz Posavca uhićeni su saborski zastupnik i gradonačelnik Čakovca Stjepan Kovač, županijski pročelnik Milorad Novković, donedavni predsjednik Upravnog odbora Županijske uprave za ceste Međimurske županije Josip Kobal, te Kovačev prijatelj Damir Ledenčan i policijski inspektor Mario Sever.

Bivši gradonačelnik Čakovca Stjepan Kovač uhićen je u odvojenoj akciji. Prijeti mu zatvor zbog lažne prijave za prijetnju smrću usred kampanje za lokalne izbore. Tada se i rasplakao pred kamerama, dok su ga tješili Peđa Grbin i Biljana Borzan.

SDP-ovac lažirao prijetnje smrću, pogledajte kako je pred izbore plakao pred kamerama

Župana Posavca se, pak, koliko je za sada poznato, povezuje s primanjem mita, i to 10 tisuća kuna upravo od Kobala, kojem je osigurao novi mandat na čelu lokalnog ŽUC-a.

Učinio je to, sumnja se, koristeći svoju poziciju međimurskog župana zbog čega je imao ogroman utjecaj na odluke koje je donosila skupština Međimurske županije.

Nadziru ga i snimaju još od prošle godine

Istražitelji su, prema do sada dostupnim podacima, Posavca počeli tajno nadzirati još krajem prošle godine. Tada je, tvrdi USKOK, realizirao prvo zapošljavanje koje nije bilo u skladu sa zakonom.

Naime, sumnja se da je svoj položaj župana iskoristio da bi izvjesnu Josipu M. zaposlio u Međimurskoj županiji. Snimljen je kako traži pročelnika Novkovića da joj pogoduje ne bi li dobila posao u Županiji.

U to je vrijeme, kako je vidljivo iz dokumentacije Međimurske županije, u tijeku bio natječaj za samostalnog upravnog referenta za udruge u Upravnom odjelu za opću upravu i imovinsko-pravne poslove.

Kako je Novković vodio upravo taj odjel Posavec ga je, prema podacima USKOK-a, u više navrata, do početka veljače ove godine kontaktirao i tražio da se osigura posao za njegovu kandidatkinju.

Davali im pitanja, uvodili sistematizaciju

Nakon županovog zahtjeva Novković je, tvrde istražitelji, dao mladoj kandidatkinji uvid u pitanja i zadatke s testiranja na bi li ostvarila najbolji rezultat. Nakon toga je donio i rješenje kojim je primljena na radno mjesto u njegov odjel.

Uhićen međimurski župan Posavec, primio 10.000 kn mita? Istražuju i SDP-ovca Kovača, javio se USKOK

Posavca i Novkovića povezuje se s još jednim sumnjivim zapošljavanjem. Naime, negdje krajem ožujka ove godine, kako proizlazi iz tajnih snimki, Posavec je tražio Novakovića da zaposli i mlađahnu Tenu Č.. K

ako bi mogao udovoljiti županovom zahtjevu Novković je, stoji u prijavi, najprije sistematizirao ovo radno mjesto u svom odjelu. Sasvim konkretno, sumnja se da ga je prilagodio stručnoj spremi Posavčeve kandidatkinje.

Nakon što je Posavec potpisao tu novu sistematizaciju Novković je otvorio javni natječaj za obavljanje vježbeničkog staža.

Uz to je, sumnja USKOK, i ovoj kandidatkinji dao zadatke kako bi se unaprijed pripremila. Na kraju je i ona, po županovom nalogu, primljena na radno mjesto u Međimurskoj županiji.

Od koga je dobio mito?

Mito je, prema tvrdnjama istražitelja, Posavec dobio samo od Josipa Kobala, člana upravnog vijeća Županijske uprave za ceste Međimurske županije.

Njemu je, naime, mandat u tom upravnom vijeću isticao krajem srpnja ove godine, a istražitelji tvrde, da je na osnovu dogovora s Posavcem dobio priliku za nastavak rada na toj poziciji.

Prema tajnim snimkama Posavec je iskoristio svoju političku moć i osigurao preko Odbora za izbor i imenovanje Skupštine Međimurske županije da predloži upravo Kobala za Upravni odbor ŽUC-a.

To se, kako je vidljivo iz dokumentacije, i dogodilo, te je Skupština prijedlog odbora prihvatila. Kobal je, pak, što su istražitelji također zabilježili, predao za to Posavcu nagradu od 10 tisuća kuna, javlja Telegram u tekstu Ane Raić Knežević.

# data[].attributes.attachment_link.title
Otkriveno kako je Posavec primio mito i kome je sređivao zapošljavanja. Prate ga i snimaju mjesecima - Novi list

# data[].attributes.attachment_link.description
Istražitelji su Posavca počeli tajno nadzirati još krajem prošle godine. Tada je, tvrdi USKOK, realizirao prvo zapošljavanje koje nije bilo u skladu sa zakonom Telegram je doznao detalje priče zbog koje je danas uhićen međimurski župan Matija Posavec zbog sumnji u primanje mita za zapošljavanje u tamošnjoj Županijskoj upravi za ceste.

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/iznuda-daj-novac-ili-cu-otkriti-informacije-iz-tvoje-proslosti-418396

# data[].attributes.attachment_link.title
Iznuda: ‘Daj novac ili ću otkriti informacije iz tvoje prošlosti’

# data[].attributes.attachment_link.description
Muškarac (27) je u razdoblju od sredine 2009. do početka svibnja 2015. prijetio 59-godišnjaku. On mu je isplatio nekoliko desetaka tisuća kuna. Počinitelj je uhićen

# data[].attributes.body
https://www.novilist.hr/novosti/hrvatska/klijentelizam-u-hrvatskoj-nije-lako-iskorijeniti-on-se-u-nas-prenosi-s-generacije-na-generaciju/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nije novost da su veze i poznanstva pri vrhu okolnosti koje mladi u Hrvatskoj smatraju važnima za uspjeh u društvu. To je konstanta, tako je bilo još i u vrijeme socijalizma. Istraživanja pokazuju da su važni i znanja i sposobnosti, ali da bi osobne kompetencije uopće bile relevantne, potrebne su veze kao ulaznica za bolji posao i bolji društveni položaj

Nerijetko smo, nažalost, svjedoci korupcije i klijentelizma u hrvatskom javnom prostoru, počevši od posljednje afere "vjetroelektrane" pa do mnogih drugih malverzacija iz bliže i dalje hrvatske prošlosti. S druge strane, često se ističe da je Hrvatska "mlada demokracija" i da treba vremena da stasaju nove generacije koje će biti sposobne stvarati pravednije i uređenije društvo.

U tom kontekstu razgovarali smo s prof. dr. sc. Vlastom Ilišin, znanstvenicom Instituta za društvena istraživanja u Zagrebu, koja je ove godine, s dr. sc. Anjom Gvozdanović, objavila znanstveni rad "Klijentelizam i mladi u Hrvatskoj: komparativni uvid u odnos prema korištenju veza i poznanstava". U radu su odabrani stavovi mladih u dobi od 15. do 29. godina analizirani kako u različitim razdobljima, tako i u usporedbi sa stavovima mladih u devet drugih zemalja jugoistočne Europe. Drugi recentni rad naše sugovornice "Neki problemi društvene integracije mladih u Hrvatskoj" bavi se uvijek aktualnom temom prelaska mladih u svijet odraslih, pa je drugi dio našeg razgovora otišao u tom smjeru.

"ViP kapital"

U vašem najnovijem radu "Klijentelizam i mladi u Hrvatskoj" veze i poznanstva u percepciji mladih dijele prvo mjesto sa stečenim znanjima i sposobnostima kao okolnosti koje su jako važne za uspjeh u hrvatskom društvu. Što nam to govori?

- Nije novost da su veze i poznanstva pri vrhu okolnosti koje mladi u Hrvatskoj smatraju važnima za uspjeh u društvu. To je konstanta, tako je bilo još i u vrijeme socijalizma. Taj "socijalni kapital", odnosno veze, su nešto što se mladima čini kao najpouzdanija i najefikasnija okolnost koja otvara put za društveni uspjeh. Istraživanja nam pokazuju da su važni i znanja i sposobnosti, ali da bi osobne kompetencije uopće bile relevantne potrebne su veze kao ulaznica za bolji posao i bolji društveni položaj. To se perpetuira iz generacije u generaciju. Godine 2004. radili smo istraživanje i na kontrolnom uzorku starijih ispitanika te su i kod njih veze i poznanstva bili na prvom mjestu, što pokazuje kako je važnost tog faktora nesporna u percepciji građana. Rezultate pratimo od 1999. godine i činjenica je da su obiteljske i osobne veze i poznanstva uvijek na vrhu, a važnost drugih okolnosti oscilira tijekom godina u kojima su istraživanja provedena.

Među prvih pet percipiranih okolnosti važnih za uspjeh u hrvatskom društvu su, uz spomenute, i lukavost/snalažljivost, sreća te profesionalna odgovornost, odnosno zalaganje na poslu.

- Sreća, odnosno povoljni stjecaj okolnosti, izvan je dosega pojedinca, dok je lukavost/snalažljivost mali lov u mutnom: ako ćemo mu pridati predznak više ide prema negativnom, ali ne u potpunosti jer govori i o tome da pojedinac resurse kojima raspolaže uspijeva iskoristiti za vlastitu dobrobit. Najvažnije je zapravo da su veze i poznanstva u svakoj kombinaciji neugrožene na vrhu ljestvice važnosti, a ove druge okolnosti nam govore da je mladi ipak smatraju i da su druge okolnosti u određenoj mjeri također važne.

Percepcija ne znači nužno da će se ispitani tako i ponašati, no u drugom dijelu rada donosite rezultate ankete u kojoj su mladi na skali od 1 do 10 morali označiti koliko opravdavaju korištenje veza i poznanstava za nalaženje posla. Ukupan prosječni rezultat za mlade u Hrvatskoj je bio 5.8.

- To je najviša vrijednost u usporedbi s drugim promatranim zemljama. Takav rezultat sugerira kako se radi o usvojenom modelu ponašanja i da je to nešto što se podrazumijeva, da se tako mora i treba raditi, ako se želi nešto postići. Naravno, ne u smislu da se to mora i treba zato što je to moralno i etično te društveno poželjno, nego zato što drugačije ne ide. To je problem jer se taj model ponašanja perpetuira kroz generacije, a ne bi se održavao da se nije pokazao efikasnim sa stajališta pojedinca. Opstojnost takvih neformalnih modela ponašanja ujedno predstavlja vrlo snažnu implicitnu kritiku funkcioniranja formalnih institucija u hrvatskom društvu. Drugim riječima, to znači da formalne institucije ne funkcioniraju dobro, odnosno da ne postoji jasna zakonska regulativa, ni striktni kriteriji niti transparentne procedure odlučivanja o raspodjeli društvenih i državnih resursa kojih je uvijek manje nego potencijalnih korisnika. Najkraće rečeno, da je način rada institucija zasnovan na pravilima koja su načelno ista za sve aspirante, to bi uvelike smanjilo važnost veza i poznanstava u ostvarivanju legitimnih prava i potreba građana.

​Politika na dnu

Govoreći o društvenim i političkim institucijama, unutar rada ispitali ste i koliko im mladi vjeruju te je najviše dobila vojska 48 posto, a zatim slijede policija (41 posto), vjerske institucije (33 posto), mediji (27 posto) i organizacije civilnog društva (26 posto). Predsjednik/ca RH je na šestom mjestu, a na dnu su, nakon sindikata, pravosuđa i lokalnih vlasti, Vlada, Sabor i političke stranke kojima većina mladih zapravo ne vjeruje.

- Političke institucije na nacionalnoj i lokalnoj razini su uvijek na dnu, a zanimljivo je da su represivne institucije, vojska i policija, uvijek pri vrhu. Nepovjerenje u političke institucije i aktere nije karakteristično samo za mlade u Hrvatskoj nego za njihove vršnjake i u razvijenim i nerazvijenim demokracijama. Riječ je o višedesetljetnom trendu slabljenja povjerenja građana u institucije reprezentativne demokracije što je otvorilo prostor recentnim populističkim politikama u Europi i svijetu. No, problem je u tome što je povjerenje mladih u hrvatske institucije, promatrano u usporedbi s drugim zemljama, gotovo na najnižoj razini.

Odsutnost povjerenja u institucije dovodi do klijentelizma, ali i obratno. Kako povećati povjerenje u institucije i smanjiti klijentelizam?

- Nema čarobnog štapića, povjerenje se neće vratiti jednim potezom. To mora biti dugotrajan i dosljedan proces u kojem bi se stalno iznova pokazivalo kako se odluke donose na transparentan način, vjerodostojno i po određenim kriterijima, koji su svima javno dostupni. Naravno da će uvijek postojati nezadovoljni pojedinci ili grupe građana i da se nikad ne može postići stopostotna suglasnost građana i vlasti. Upravo zato i postoje različite političke opcije, ali glavno je da sve što u ime javnog interesa rade predstavnici vlasti bude vidljivo javnosti i da se može opravdati prihvatljivim kriterijima. Također, predstavnici vlasti trebaju odgovarati i za svoje loše poteze, kojih uvijek i svuda ima, a ne lakonski reći da građani nisu dobro shvatili određene poteze. Dakle, da ponovim: što se tiče klijentelizma, on se ne može lako ni brzo iskorijeniti. Nije tu samo u pitanju zapošljavanje. Kod nas vlada svojevrsna kultura prečaca, mladi u Hrvatskoj su opet u vrhu kada opravdavaju korištenje veza i za "obavljanje poslova" (na primjer, kad treba otići kod liječnika ili po neki dokument), sa sličnim prosječnim rezultatom kao što smo spominjali i za pronalaženje posla - 5.7 od 10. Može se reći kako se kod nas smatra da ako nemaš vezu, ne samo da nećeš moći realizirati neki svoj cilj, nego ni nisi uspio u hrvatskom društvu, tj. na vrlo si niskoj društvenoj poziciji.

Klijentelistički obrasci

Kako onda promijeniti takvu kulturu ponašanja?

- Promjena ponašanja, mladih ili bilo koga drugoga, ne može se osigurati dekretom, nego sustav naprosto treba funkcionirati drugačije. Treba onemogućiti netransparentna ponašanja kojih su novine prepune, poput proizvoljnih postavljanja odabranih pojedinca na različite funkcije kojima nisu dorasli ili pogodovanja različitim poduzetnicima u poslovima s državom ili javnim sektorom. To se najbolje vidi na lokalnoj razini gdje je već odavno pokazano kako se do niza poslova ne može doći bez umreženosti s nositeljima moći u određenoj sredini, odnosno s vladajućim političkim opcijama. A ako su one na vlasti godinama, onda se stvore čvrste klijentelističke mreže koje se ne daju probiti i na kraju se sve svede na "ili se prikloni ili se ukloni", odnosno otiđi ako se ne uklapaš. Velik odlazak mladih u inozemstvo je dijelom odgovor na takvu situaciju.

U Rijeci i u Zagrebu su iste opcije jako dugo na vlasti...

- I u Istri, i u nemalom broju općina, gradova i županija. Kada razgovaram s novinarima iz sredina gdje je ista politička opcija desetljećima na vlasti, svašta se čuje. A nema tako imune političke opcije koja se s vremenom neće pokvariti ako kontinuirano i bez respektabilne opozicijske kontrole obnaša vlast. Moć kvari i zato su uvijek dobre smjene vlasti, između ostalog da se stvari provjetre, ali to je druga i duga priča.

Za smanjivanje klijentelizma potrebno nam je slobodno tržište i neuplitanje države u tržišnu utakmicu.

- Da, ali od države se uvijek očekuje da reagira kada propadaju velike tvrtke. No, nije stvar samo države i birokracije nego i vrlo niske političke kulture i političke elite i građana. Možemo se složiti da su građani prisiljeni na klijentelistički obrazac ponašanja, ali i imati na umu da možda čak i kad to nije neophodno, koriste veze i poznanstva, kao što se koriste i državnim subvencijama ako je to ikako moguće - naravno, ne svi. Nitko u tako ukorijenjenoj i razgranatoj mreži klijentelističkih odnosa nije potpuno nevin, ali ipak su najviše odgovorni oni koji imaju moć, jer ujedno imaju i veće mogućnosti da pokrenu potrebne promjene.

"Budite nositelji inicijative podizanja svijesti o 'novom normalnom'"

Ovoga tjedna, 12. kolovoza, obilježen je Međunarodni dan mladih. Ovogodišnja tema je "Angažiranje mladih za globalno djelovanje" kojom se želi istaknuti načine na koje sudjelovanje mladih na lokalnoj, nacionalnoj i globalnoj razini obogaćuje nacionalne i multilateralne institucije i procese. Cilj je izvući pouke o tome na koji se način zastupljenost i djelovanje mladih u formalnoj institucionalnoj politici može značajno uvećati. "Na Međunarodni dan mladih 2020. želimo naglasiti važnost aktivne participacije mladih. Lokalne, nacionalne i globalne institucije trebaju postati inkluzivnije i ojačati mlade za provođenje globalnih akcija i dostizanje njihovih ciljeva", stoji u čestitki Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade, koji je pozvao mlade da "u ovim izazovnim vremenima u kojima smo suočeni s pandemijom COVID-19, odgovornim ponašanjem budu primjer i nositelji globalne incijative podizanja svijesti o "novom normalnom" i jačanju međugeneracijske solidarnosti i dijaloga kako bi zaštitili svoje najbliže i osigurali svoju budućnost". Vlada RH nastavit će, najavljuje Ured, provoditi aktivnosti koje otvaraju mogućnosti i bolje uvjete u ostvarivanju prava mladih, zadovoljavanju njihovih potreba te potiču aktivno sudjelovanje mladih u društvu na lokalnoj, državnoj, ali i europskoj razini. Posebna pažnja posvećivat će se, dodaju, poticanju uključivanja mladih u stvaranje uvjeta za osobni razvoj i razvoj društva u cjelini, osiguravanjem sigurnijeg okruženja za rad, osobni napredak i podizanje obitelji. U želji da okvir za kvalitetniji život mladih donose u suradnji s mladim ljudima i organizacijama mladih, Središnji državni ured za demografiju i mlade poziva mlade na aktivno uključivanje u unaprijeđene hrvatske politike za mlade, osobito kroz rad savjeta mladih na lokalnoj i regionalnoj razini te Savjeta za mlade Vlade, na nacionalnoj razini, ali i kroz aktivnosti udruga mladih i za mlade te drugih inicijativa. Poručuje da svoja vrata otvara svim mladima koji svojim znanjem, iskustvom i inicijativama žele sudjelovati u stvaranju naše svakodnevnice i doprinijeti podizanju kvalitete života u Hrvatskoj.

Usporeno odrastanje

​Drugo vaše recentno istraživanje bavilo se prijelazom mladih u svijet odraslih. Taj prijelaz je uvijek težak, ali postoje li danas neke dodatne otežavajuće okolnosti?

- Te dodatne otežavajuće okolnosti traju već tri desetljeća, od promjene društvenog i političkog poretka. Okolnosti su se promijenile, ali se nažalost nisu znatno poboljšale, a neke su se i pogoršale. Danas su najveći problemi gubitak socijalne sigurnosti i prekarni rad te porast kompeticije bez dovoljnog razvojnog rasta koji bi povećao broj raspoloživih opcija. Dakako, nije pomogla ni financijska kriza 2008. godine, a u socioekonomskom smislu će nas unazaditi i kriza uzrokovana pojavom koronavirusa. Po mom sudu, najgore je što se preferira zapošljavanje mladih na određeno vrijeme, posljedica čega je da za njih nema ni socijalne sigurnosti ni kreditne sposobnosti. Iako su mladi danas jako mobilni, zbog čega neki komentiraju da im onda rad na određeno vrijeme zapravo nije problem, mislim da to nije točno, jer i da imaju ugovore na neodređeno vrijeme mogli bi biti mobilni, ako i koliko to žele. Također, na prvim poslovima su obično i niže zarade, a to je baš razdoblje života kada bi se mladi trebali socioekonomski osamostaliti i ulagati u vlastiti stambeni prostor i odgovarajuću kvalitetu života. Sve to sasvim sigurno usporava njihovu društvenu integraciju, odnosno preuzimanje trajnijih društvenih uloga kako profesionalnih, tako i obiteljskih. Od sinova i kćeri mladi postaju očevi i majke, a naša istraživanja potvrđuju kako većina mladih želi zasnovati vlastitu obitelj. A kao što je dobro poznato, za podizanje djece i kvalitetan obiteljski život treba novca.

Spomenuli ste stambeno pitanje. Kada i koliko se mladi u današnje vrijeme odlučuju na odlazak iz roditeljskog doma?

- Postotci variraju, ali su u svakom slučaju mali. Mi pratimo mlade do 30 godine i uglavnom ih oko 20 posto ode iz roditeljskog doma. To je vrlo malen broj. Tek se sa zapošljavanjem i pronalaskom stalnog partnera, bilo u izvanbračnoj zajednici, bilo u braku, odlučuju napustiti roditeljski dom. U Hrvatskoj je uobičajeno da se stambeno pitanje rješava vlastitom nekretninom, te od tih dvadesetak posto veći dio njih ima neki stambeni prostor, vlastiti ili partnerov, ali dobar dio odlučuje se za podstanarstvo. Problem je što kod nas tržište najma stanova nije uređeno, a vlastiti stambeni prostor je sve teže kupiti jer su cijene nekretnina rasle, pa čak ni sad za vrijeme koronakrize nisu nešto pale. Govoreći o socioekonomskom osamostaljivanju, dobrom dijelu mladih roditelji mogu sve manje pomoći jer su i njih i njihove resurse iscrpile dosadašnje krize. To je dosta nepovoljno za mlade i sve skupa pridonosi usporenoj društvenoj integraciji, odnosno odgađa se zasnivanje obitelji, osiguranje vlastitog stambenog prostora te se čekaju povoljnije okolnosti. To je nešto što također može pridonijeti tome da dio mladih odlazi van. Jer, zapravo, procjenjuju kako nemaju što izgubiti.

​Povjerenje je nužno

Mladi su nam obično uvijek nešto krivi - neodgovorni su, lijeni, ne poštuju autoritet, a na njih se, u isto vrijeme, prebacuje teret odgovornosti za promjenu društva na bolje. Kako vi promatrate mlade, nakon mnogih godina istraživanja ponašanja i percepcija mladih?

- Sve ovisi o okolnostima, kako se one mijenjaju, tako se mijenja i naglasak na određene značajke koje se pripisuju mladima. Deklarativno će uvijek svi reći da su mladi važan segment društva - kako u sadašnjosti, tako još više u budućnosti - jer je naprosto biološka činjenica da na njima svijet ostaje. Oni će dulje živjeti od svojih roditelja i djedova pa se od njih očekuje da budu zainteresirani za to kako će izgledati taj svijet u kojem žele naći svoje mjesto. S druge strane, teško se othrvati paternalističkom odnosu, pa se mlade, kada ne rade na način na koji neki dijelovi društva od njih očekuju, ili ako se čini da ne poštuju autoritete, optužuje. Osciliranje između oba naznačena pristupa je prisutno oduvijek, tako je bilo u staroj Grčkoj, i takav miješani odnos je opstao do danas. No, treba naglasiti jednu jednostavnu činjenicu: ako želimo da se glas mladih čuje i da se oni doista angažiraju u popravljanju društva, moramo osigurati i uvjete za to. Time želim reći da treba osposobiti i tretirati mlade kao ravnopravne članove društva, a ne očekivati da samo trebamo pritisnuti gumb kojim ćemo ih pokrenuti da se ponašaju onako kako i kada mi to smatramo oportunim i poželjnim. Ukazivanje povjerenja kroz davanje prava i odgovornosti je nužno ako želimo da mladi budu što aktivniji akter u suvremenom društvu i da participiraju u donošenju odluka koje se ne tiču samo njih, nego i cijelog društva u kojem žive, odnosno u kojem svi skupa živimo.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Klijentelizam u Hrvatskoj nije lako iskorijeniti, on se u nas prenosi s generacije na generaciju' - Novi list

# data[].attributes.attachment_link.description
Nerijetko smo, nažalost, svjedoci korupcije i klijentelizma u hrvatskom javnom prostoru, počevši od posljednje afere "vjetroelektrane" pa do mnogih drugih malverzacija iz bliže i dalje hrvatske prošlosti. S druge strane, često se ističe da je Hrvatska "mlada demokracija" [...]

# data[].attributes.body
https://www.vecernji.hr/vijesti/nase-drustvo-izabralo-je-favoriziranje-politicara-estradnih-zvijezda-nogometasa-a-ne-lijecnika-1351816

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
S poznatim psihijatrom Antom Bagarićem, pročelnikom Zavoda za liječenje ovisnosti psihijatrijske bolnice Vrapče, razgovarali smo o stanju u hrvatskom društvu. Dok govori o tome da liječnici zaslužuju više plaće, jedan je od rijetkih stručnjaka koji se ne libi govoriti i o onome što nije dobro u zdravstvu te da je nužna veća transparentnost i odgovornost liječnika te svih javnih i državnih službenika. Kad smo to posljednji put čuli od ljudi iz drugih profesija?
Što vam se ne sviđa kod naših političara?
Većina mi se ne sviđa jer ne govore istinu. Glasao bih na izborima za onoga tko kaže: "Ja zastupam tu i tu skupinu ljudi, apstinente, mlade, stare, Dalmatince, Slavonce", ali mi imamo situaciju u kojoj političari kažu: "Ja zastupam sve", što nije moguće. Nezrela je retorika političara koji govore da će njihova pobjeda osigurati blagostanje svima, da će uložiti u sve, Slavoniju, Liku, Dalmaciju, da bi sve osim njihove pobjede bilo katastrofa. Za sada čujem poruke koje su silno obećavajuće, ali lažne. Glasao bih i za onoga koji kaže: "Glasajte za mene, ali u redu je i da pobijedi i drugi kandidat". Još to nisam čuo u Hrvatskoj, a rijetkost je i u svijetu. Sumnjičav sam i kad se poziva na jedinstvo jer ne možemo svi biti jedinstveni, različiti smo, ali bitno je da se razumijemo i prihvaćamo. Nije sretna obitelj u kojoj svi navijaju za isti klub, isto rade i misle, tu je prisutna neka boleščurina.
Koje karakteristike trebaju imati dobri političari?
Važno je da su spremni slušati stručnjake i građane. Lijepo je znati lijepo govoriti, ali puno je važnije znati slušati.
Je li vi to malo aludirate na premijera?
Ne, aludiram na sve političare. U društvu se moramo znati saslušati, moramo čuti probleme medicinskih sestara, liječnika, nastavnika i roditelja školske djece. Ni psihijatri, da budem samokritičan, ne znaju uvijek slušati. Često imamo i u medicini PR-ovski pristup "samo dođite k nama, mi ćemo vas izliječiti". To je netočno, medicina danas može puno, psihijatrija može puno, ali sigurno ne može sve. Ali da se vratim na vaše pitanje. Dobar političar mora biti dobar kontejner.
Mislite, nešto poput psihijatra?
Da, i mora moći izdržati kritike i uvrede na svoj račun. I kad su napadnute, javne osobe ne bi smjele reagirati agresivno, destruktivno ili zatvaranjem. Dobar političar mora odgovarati na sva pitanja. Konferencije za novinare su smiješne kad je ograničen broj pitanja, da ne govorim o onima na kojima su zabranjena pitanja - kakva se poruka time šalje?! Esencijalno bi bilo da političari odgovaraju na pitanja bez priprema i papira. Nismo besprijekorni i ne trebamo se pretvarati da jesmo. Nisam čuo 50 godina da netko kaže na konferenciji za medije: "Ja to ne znam". Glasao bih za političara koji kaže da na neko pitanje ne zna odgovor. Takvi su vrijedni ljudi, a ne balončine kao Trump ili Johnson, koje imamo i u Hrvatskoj, a koji kažu: "Ja sve znam, moja su rješenja najbolja za sve". To ne vrijedi ništa. Moja generacija propustila je priliku za promjene i pesimist sam kad danas gledam emocionalnu situaciju u društvu. Ali vjerujem u mlade jer ih ima s gotovo savršenim stavovima i dobrim razumijevanjem svijeta i sebe. U tome sam optimist da će mladi napraviti bolju situaciju od ove danas.
Je li naše društvo u apatiji kako smatra predsjednica kojoj, pak, u posljednje vrijeme neki spočitavaju pretjerano verbalno i neverbalno iskazivanje veselja?
Hrvatsko je društvo već niz godina u apatiji što ostavlja trajne negativne posljedice pa i kad se pojave konstruktivni prijedlozi, brzo se vraćamo na teške teme koje ne vode nikuda. Nije problem razgovarati o teškim temama, nego što se o njima razgovara na destruktivan način. To je kao da pokušavate očistiti kuću i pritom sve što stignete razbijete u njoj pa stalno stvarate sve veći nered. Kad imamo u društvu neki problem, nemamo realne opcije za rješavanje, nego nerealne želje, kao mala djeca. Postali smo društvo s kombinacijom zaostalosti i populističko-anarhističkih ideja.
Niste odgovorili na pitanje o predsjednici... Da je mrgud, opet ne bi bilo dobro?
Držim se po meni najboljeg hrvatskog filma "Tko pjeva, zlo ne misli".
Dakle, ne smatrate da Grabar-Kitarović pjevanjem sramoti instituciju predsjednice?
Ne, država se sramoti lažima javnih osoba i prijetnjama jednih drugima. Nikakva sramota za državu nije da predsjednica ili premijer plešu, pjevaju, slikaju, sviraju klavir. U negativističkom društvu nasrće se na ljude koji pjevaju, a nisu u tome idealni. Manje je važno pjeva li netko bolje ili lošije, netko je bolji govornik, netko lošiji, pa svi trebamo govoriti.
Naši su građani ispod prosjeka EU po zadovoljstvu životom zbog čega mnogi odlaze.
Odlaze jer žele sustav koji ima strukturu i pravila. Idu tamo gdje znaju da će biti pošteno plaćeni, gdje plaća neće kasniti. Imali smo situaciju da je ljudima plaća, koja je esencijalna za život, kasnila tri mjeseca i ništa se nije dogodilo. Nitko im se nije obratio. A morao im se obratiti ako ne premijer, onda ministar i reći zašto se to dogodilo i kako će se to ispraviti. To je poštivanje i sebe i tih ljudi. Mi nismo najgori, na začelju smo EU, ali kaos u zemlji ne odgovara ljudima i ne žele da im djeca žive u nesigurnosti, da ne znaju što će biti s njima nakon školovanja i da ovise o dobroj volji nekih ljudi. Zapadne zemlje imaju kvalitetnu strukturu društva u kojoj se temelji ne mijenjaju kad se mijenja vlast, postoji zdrava matrica svih odnosa. Ljudi idu tamo gdje će osjećati sigurnost i da ih netko poštuje. Pravi političar trebao bi biti na kolodvoru da čuje zašto ljudi odlaze, čemu se nadaju, koliko im je teško... Možda bi se tada dobar dio ljudi vratio, sama floskula "ostanite ovdje" ljudima ne znači ništa.
Kao društvo skloni smo sve rješavati prijedlozima povezanima s jačom kontrolom, represijom, pa smo čuli prijedloge da liječnici šalju dijagnoze vozača policiji, da se roditeljima ograniče ispričnice za bolest djeteta na jednu u polugodištu, da im se priprijeti zatvorom ako ne cijepe dijete...
Liječnici ne bi trebali prijavljivati pacijente pod bilo kojim okolnostima. Pacijenti dolaze liječniku s rečenicom: "Molim vas da mi pomognete" i mi samo radimo na rečenici možemo li i kako ljudima pomoći. Onima koji naprave gadne nesreće to je najčešće deseti, petnaesti ili trideseti prekršaj. Zašto nekom tko je 20 puta prekoračio brzinu nije oduzeto vozilo umjesto da se traži od liječnika da prijavljuju dijagnoze. To bi dovelo samo do toga da ljudi ne bi govorili liječnicima svoje smetnje. Liječnici liječe ljude, a policajci love kriminalce, smiješan je bio dopis da prijavimo potencijalne teroriste jer nismo obučeni za to. Što se tiče ispričnica, roditelji odlučuju o svojem djetetu i rizično je dijete za svaku prehladu voditi liječniku u punu čekaonicu bolesnih. Gdje je problem ako roditelj napiše pet, sedam ili deset ispričnica? Roditelje ne treba ograničavati u broju ispričnica, oni odgovaraju za svoje dijete, ali ako ih napišu 20, onda ih škola treba zvati na razgovor i reći im da rade loše djetetu. Ne možemo a priori ići s tim da su roditelji neprijatelji svojoj djeci. Cijepljenje je esencijalno važno, u medicini je napravilo bum, produljilo ljudski vijek za 20-30 godina, omogućilo da djeca ne umiru. No, ima i ozbiljnih komplikacija u nekim slučajevima i o tome treba govoriti. Problem s cijepljenjem nastao je i jer se nije govorilo o tome da ima nuspojava od kojih su neke teške za neku djecu.
Jer kad se šuti o tome samo dobijemo veći otpor...
Da, građanima uvijek treba reći kakva je kvaliteta cjepiva, koliko koštaju, gdje se proizvode, sve mora biti transparentno. Određeni broj djece koja imaju teške bolesti ne može se cijepiti i procijepljenost druge djece njih štiti. Imamo roditelje koji kažu procijepljenost je 90-95% pa moje dijete ne mora biti cijepljeno. To je točno, ali taj je roditelj bezobziran prema bolesnoj djeci koja se ne mogu cijepiti i svoj drugoj djeci, jer što bi bilo da mi liječnici kažemo da nećemo cijepiti svoju djecu jer je dovoljno djece cijepljeno, a mi ne želimo za svoju prihvatiti mali rizik? Zato je pokret protiv cijepljenja ekstremno sebičan.
Mnogi vaše kolege otišli su u druge zemlje EU zbog većih plaća, boljih uvjeta rada...
Otišlo je, uglavnom u EU, dosta mojih prijatelja psihijatara na sjajne pozicije. Žao mi je zato što se vjerojatno neće nikad vratiti jer su otišli s obiteljima, ali mi je s druge strane i drago jer to pokazuje koliko medicina i psihijatrija u Hrvatskoj vrijede. Dosta je psihijatara otišlo u Švedsku, Norvešku, Austriju, Irsku, Njemačku i napravili su tamo velike karijere nakon od tri do pet godina. Takvi ljudi nedostaju Hrvatskoj, nama kolegama i pacijentima. Taj se nedostatak ničim ne da riješiti, ali društvo je izabralo favoriziranje političara, estradnih zvijezda, nogometaša, a ne liječnika, koji su podcijenjeni. I to je legitiman izbor društva, za razliku od Norveške u kojoj je liječnik ima puno veću plaću od prosječnog nogometaša kod nas.
Jeste li vi ikada razmišljali o odlasku?
Imao sam neke vrlo dobre ponude, ali nikad nisam razmišljao o odlasku. Kad bih pomislio na jednu sekundu da će mi biti bolje negdje drugdje, otišao bih. Za mene je Zagreb najbolji grad i Hrvatska najbolje mjesto za život i rad. Volim Hrvatsku, ali ne znam zbog čega. Moja definicija ljubavi je - ako nekoga volite, a znate zašto, onda to nije ljubav. Često sam išao po Europi i ne bih htio raditi i živjeti u Londonu ili Münchenu jer se u Zagrebu osjećam ugodno i u njemu mogu realizirati ono što želim. U Münchenu bih imao veću plaću, ali meni je važan i način života i da razumijem društvo u kojem se nalazim jer ne razumijem jednako njemačku književnost kao hrvatsku, a ni ljude kad komuniciram s njima.
Kako ocjenjujete stanje u zdravstvu, liječnici i sestre nezadovoljni su plaćama, a građani dugim listama čekanja?
Društvo je liječnike po meni stavilo nisko na društvenoj ljestvici i, ako vlada i stranke žele liječnike za 10.000 kuna, to treba jasno reći. I učitelji i policajci imaju niske plaće. Plaća liječnika treba biti veća, ali i društvo ozbiljnije treba razgovarati o njihovoj odgovornosti.
U sustavu ima puno sjajnih liječnika za koje će građani reći da zaslužuju 20, 25 tisuća kuna, ali i onih koji rade pola dana i riješe se pacijenata za dvije minute.
Točno. Svaki pacijent morao bi znati koliko sam ja u proteklih 30 godina pogledao pacijenata i koliko ih imam svaki dan. Ima kirurga koji operiraju pet puta godišnje i onih koji operiraju 200 puta godišnje, ima psihijatara koji pogledaju 2000 pacijenata godišnje i onih koji pogledaju njih 20. Moramo biti transparentni i da onaj koji bira psihijatra može pogledati što je taj radio, kako i koliko kvalitetno. Ti podaci postoje za sve nas unatrag 20 godina i mora se znati što smo i kako radili, postoje mjerljivi instrumenti za rezultate našeg rada. Moramo reći i da ima liječnika koji imaju tek tri pacijenta na dan. Moramo govoriti i koje su posljedice liječničkih pogrešaka za liječnike i bolnice. Nemojmo ništa kriti ni dodavati, moramo postati transparentni što i kako radimo jer nam bez toga ljudi s pravom ne vjeruju. Podaci o našim pacijentima moraju zauvijek ostati tajni, a podaci kako i koliko rade liječnici moraju biti javni. I takav pristup treba vrijediti za sve profesije, za javne i državne službenike.
Roditelj ste četvero djece. Jeste li jednako dobar psihijatar i otac?
Kao psihijatar, psihoterapeut, analitički psihoterapeut mislim da je čovjek jednak na ulici, u obitelji i na poslu. Netko je onoliko dobar otac koliko je dobar psihijatar, mi smo integrirane ličnosti, ne vjerujem da postoje dobri psihijatri, kirurzi, novinari, a da su loši roditelji. Možda smo mi psihijatri tu u prednosti jer bolje poznajemo sebe i druge i znamo malo više o emocijama. No imate i psihijatre s teškim problemima i teškoćama. Djecu treba voljeti, pokazati im odgovornost na primjeru svog života. Ne treba djeci govoriti o odgovornosti jer će ona to vidjeti gledajući vaš život. Roditelj je bolji što su mu riječi i djela usklađeniji. Neće roditelj koji puši postići ništa ako govori djetetu da je to loše, bolje je da kaže da ima problem i da zato puši ili da, kad mu je teško, popije čašu, dvije vina.
Što vam je kao ocu najvažnije kod djece?
Najvažnije mi je i kod djece i članova obitelji i mojega terapijskog tima da su autentični, da čovjek izabere vlastiti put, da je u stanju preispitivati se i mijenjati. To su zdrave ličnosti koje su razvile autentičan pogled na svijet, a ne lažan. Najgori je lažni osjećaj sebe, cijeli život sam i kao roditelj i kao psihijatar isticao važnost da ne budemo nešto što nismo.
Je li nekoć bilo lakše odgajati djecu nego danas u globaliziranom svijetu u kojem su djeca izložena koječemu, a roditelji rastrzani između obiteljskih i radnih uloga?
Nekoć je bilo lakše odgajati djecu jer je društvo imalo tradicijske vrijednosti koje su se poštovale. Djeca su ujutro išla u školu, a kad bi došla iz škole, napisala bi zadaću, a poslije se igrala na ulici. Nedjeljom se išlo u crkvu, znalo se kad se ide na more, bile su čvrste granice u kojima se većina ljudi dobro snalazila. Društvo je danas postalo ne slobodno, što bi bilo sjajno, nego lažno slobodno u smislu da su sve tradicije prevladane. Velika većina ljudi ne može napustiti tradiciju. Nije dobro ni da djeca ne poštuju autoritete od škole pa nadalje...
Ali tu ima i mali problem, djeca su osjetljiva skupina i svatko tko radi s njima, od odgojitelja do učitelja i profesora, treba zadovoljavati strože kriterije od ostalih zaposlenih, a mi imamo sjajnih ljudi u tim profesijama, ali i onih koji nisu za rad s djecom?
To je točno. Svi učitelji i nastavnici trebaju moći razumjeti djecu ma kakva bila i znati se ispravno odnositi prema njima. Dok su maloljetni, njihov problem je problem roditelja ili nastavnika. Danas su djeca izgubljena u hiperlažnoj slobodi da je sve dopušteno i u informacijama koje dobiju. Nekad se znalo da djeca nakon crtića idu na spavanje i taj kulturalni obrazac da su crtani filmovi bili iza osam sati uvečer i da potom idu na spavanje bio je prirodan. Danas su u osnovnoj školi budna do ponoći, a za većinu djece to je loše fiziološki, medicinski, a osobito emocionalno. Granice su im potrebne ne da ih teroriziramo, nego da ih zaštitimo. Prirodna potreba djeteta je da bude u društvu i, ako je cijeli razred na mreži do ponoći, žele biti u vezi s vršnjacima, a ne spavati. Ali tu su roditelji koji trebaju postaviti granice. Danas imamo mantru "neka djeteta na mobitelu, samo zna kad će spavati pa makar to bilo u 2 u noći".
Prije nekoliko mjeseci osječka psihijatrica za djecu i adolescente javno je upozorila da djeca zbog stresa i anksioznosti završavaju na psihijatriji i da se treba zapitati zašto su pod takvim pritiskom u školama...
Meni se kao psihijatru ne sviđa u školskom sustavu da djeca moraju od 5. razreda fanatično učiti da bi upisala gimnaziju. Dijete u 5. razredu treba se igrati i nešto učiti i nije spremno da ga se pritišće da mora skupljati bodove. Osnovna škola treba biti koncipirana tako da postoji puno učenja kroz igru. Djeca trebaju slobodno upisivati srednju školu koju žele, naravno, neće dijete s dovoljnim uspjehom upisati gimnaziju. To da su djeca u osnovnoj školi opterećena skupljanjem bodova je teroriziranje. Ulazak u srednje škole i na fakultete treba biti puno slobodniji, što ne znači da im treba bilo što poklanjati. I matura je za mlade opterećenje, emocionalno je nepoštena. Zašto bi dijete koje je u gimnaziji četiri godine imalo pet iz matematike išlo na maturu iz matematike? I u sudstvu postoji ona da ne možete dvaput biti suđeni za isto djelo. Ima djece koja predmet po predmet polako rješavaju i padnu na maturi jer se nisu naučila na pritisak, a ima djece kojoj adrenalin tada proradi i na maturi su sjajni. Za neke je matura sjajna stvar, za neke pogubna. Zamislite dijete koje radi svojim ritmom i ima četvorke i petice i padne na maturi. Ono je emocionalno skršeno jer zna da nije palo maturu jer nije radilo. Nisi svi isti, netko ne može skupiti koncentraciju znanja u danom trenutku. Ima 10, 20% djece koja to ne mogu, a mogu biti sjajni matematičari i liječnici. Kad dijete dobije poruku na maturi da nije dovoljno dobro, pitanje je kako će njegov život dalje teći.
Mnogi visokoobrazovani ljudi radije idu životnim trenerima, bioenergičarima, raznim alternativcima, samo ne psihoterapeutima.
Ako čovjek želi iz Zagreba doći u New York, tamo može doći jedino avionom. Kad čovjek ima emocionalan problem, može ga samo riješiti dobro educiran i istreniran psihijatar i psihoterapeut, a alternativac eventualno može pomoći čovjeku da se lakše osjeća s tim problemom.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Naše društvo izabralo je favoriziranje političara, nogometaša, a ne liječnika'

# data[].attributes.attachment_link.description
S poznatim psihijatrom Antom Bagarićem, pročelnikom Zavoda za liječenje ovisnosti psihijatrijske bolnice Vrapče, razgovarali smo o stanju u hrvatskom društvu. Dok govori o tome da liječnici zaslužuju više plaće, jedan je od rijetkih stručnjaka koji se ne libi govoriti i o onome što nije dobro u zdravstvu te da je nužna veća transparentnost i odgovornost liječnika te svih javnih i državnih službenika.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Stategije suzbijanja korupcije Željko Jovanović zamjera Vladi što je naumila da Krešimir Ćosić, unatoč problemu dosadašnjeg sukoba interesa u NO-u HEP-a, preuzme čelnu funkciju predsjednika svih nadzornika.

Jovanović problematizira taj Vladin potez te tvrdi da Ćosić, koji je dosad bio zamjenik predsjednika NO-a, ne smije preuzeti čelnu fotelju jer njegov sin radi za slovačko-ukrajinsku tvrtku Korlea koja HEP-u prodaje struju. "Riječ je o eklatantnom sukobu interesa koji, čini se, Vlada potiče jer promiče Ćosića na najodgovornije mjesto u NO-u HEP-a, a poznato je da je njegov sin u poslovnom odnosu s HEP-om u pogledu nabave struje. To je još jedan dokaz da Vlada ni za milimetar ne mijenja svoj odnos u odnosu na mehanizme kojima se sprječava nabujala korupcija u javnom sektoru, a prema izračunu Svjetske banke državni je proračun zbog toga svake godine oštećen za oko 6 milijardi kuna", kaže Jovanović. Na tom pitanju utjecaja ministara na afere u javnom sektoru lomit će se koplja na sjednici Nacionalnog vijeća 5. listopada i to između članova Vlade i glavnog državnog odvjetnika Mladena Bajića koji bi trebao izvjestiti o stanju u najnovijim aferama koje potresaju mnoge državne tvrtke. Na dnevnom redu naći će se izvješća o nezakonitostima u poslovanju najvećih kompanija u državnom sektoru, a navodno bi svi ministri trebali detaljno izvijestiti što su poduzeli u konkretnim aferama u HEP-u, HŽ-u, HAC-u.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Ćosićevo imenovanje je primjer sukoba interesa'

# data[].attributes.attachment_link.description
Predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Stategije suzbijanja korupcije Željko Jovanović zamjera Vladi što je naumila da Krešimir Ćosić, unatoč problemu dosadašnjeg sukoba interesa u NO-u HEP-a, preuzme čelnu funkciju predsjednika svih nadzornika. Jovanović problematizira taj Vladin potez te tvrdi da Ćosić, koji je dosad bio zamjenik predsjednika NO-a, ne smije preuzeti čelnu fotelju jer njegov sin radi za slovačko-ukrajinsku tvrtku Korlea koja HEP-u prodaje struju.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Imaš priču, ekskluzivu ili jednostavno temu za koju bi se trebalo čuti? Javi nam se, a mi ti jamčimo anonimnost.

Informaciju koju je prvu objavio RTL-ov portal Net.hr danas je komentirao i sam Ante Sanader, a zanimljivo viđenje situacije imao je i Zoran Milanović

Savjet koji je davao drugima, Ante Sanader, je, čini se, primijenio kod sebe.

"Brinite se vi o svojoj kući", nekada je govorio Ante Sanader.

Pa je tako, početkom godine, njegov 27-godišnji sin Ivan Sanader dobio posao u Vatrogasnoj zajednici Splitsko-dalmatinske županije koji mu je mogao potpisati samo vlastiti otac. Riječ je o udruzi koja je osnovana 2009. godine u vrijeme kada je župan bio Ante Sanader koji je i danas njezin predsjednik.

"Moj sin nije pao s kruške. Reka san, on je zapovjednik dobrovoljnog vatrogasnog društva i kao takav član je zapovjedništava", objašnjava Sanader.

Takva vatrogasna zajednica ne gasi požare. Organiziraju seminare i edukacije vatrogasaca, sportska natjecanja i slično.

"Netočna je informacija da je naša zajednica državna institucija. Mi smo udruženje dobrovoljnih vatrogasnih društava", tvrdi Sanader.

Na pitanje kako se financiraju, odgovara: "Mi funkcioniramo po zakonu o udrugama znači, kao sve udruge. - Znači, iz proračuna? Većim dijelom iz proračuna."

Ništa sporno HDZ-ov politički tajnik ne vidi u zapošljavanju sina.

"Moj sin ima sve kvalifikacije za to mjesto i dobro je da ispitujemo i postavimo na tapet sve. I mog sina i sve ostale", ponosno govori potpredsjednik Sabora.

"A što je s mojim sinom", upitao se danas predsjednik Milanović.

"Gdje će suza nego na oko. Još jedan HDZ-ovac. Dakle, ćaća sredio posao sinu. Gdje da moj sin radi? Pitam, ako HDZ, ima neki natječaj da prima mlade ljude da se moj Ante javi na taj natječaj, Jakov. Mislim, ja ću mu savjetovat da se učlani u HDZ", ironično poručuje Milanović.

Predsjednikov sin, ako je suditi po onomu što kaže Ante Sanader, za vatrogastvo je dobrano zakasnio. Jer Ivan Sanader koji je 94. godište vatrogastvom se, prema onomu što je danas rekao njegov otac, počeo baviti kad je imao 8, ili u drugom slučaju, 13 godina.

"Znači, moj sin je dobrovoljni vatrogasac 20 godina. Moj sin je zapovjednik dobrovoljnog vatrogasnog društva,15 godina vatrogasac" pomalo neodlučno odgovara Sanader.

Nepotizam u vatrogasnoj zajednici Splitsko-dalmatinske županije danas je komentirala i oporba.

"Što se vi stvarno čudite tome. Ja nisam sigurna postoji li ijedan, ijedan visoki dužnosnik HDZ-a čiji direktan rod, indirektan rod, prijatelji, interesno povezane osobe sa HDZ-om nisu zaposlene mimo javnog natječaja ili istiskujući onog koji je kvalificiraniji", govori Mirela Ahmetović iz SDP-a.

"Pitajte ljude koji su u vatrogastvu dakle na koji način Ante Sanader odlučuje o svemu što se događa u hrvatskom vatrogastvu. On se brine o sebi i svojim privatnim interesima. Ne bih želio reći da je piroman, ali da sudjeluje u rasplamsavanju ovog plamena korupcije koji proždire sve pore hrvatskog društva, to svakako", tvrdi MOST-ovac Nikola Grmoja.

Požar oko skandala sa zapošljavanjem vlastita sina Ante Sanader teško će ugasiti.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Savjet koji je davao drugima, Ante Sanader, je, čini se, primijenio kod sebe.

"Brinite se vi o svojoj kući", nekada je govorio Ante Sanader.

Pa je tako, početkom godine, njegov 27-godišnji sin Ivan Sanader dobio posao u Vatrogasnoj zajednici Splitsko-dalmatinske županije koji mu je mogao potpisati samo vlastiti otac. Riječ je o udruzi koja je osnovana 2009. godine u vrijeme kada je župan bio Ante Sanader koji je i danas njezin predsjednik.

"Moj sin nije pao s kruške. Reka san, on je zapovjednik dobrovoljnog vatrogasnog društva i kao takav član je zapovjedništava", objašnjava Sanader.

Takva vatrogasna zajednica ne gasi požare. Organiziraju seminare i edukacije vatrogasaca, sportska natjecanja i slično.

"Netočna je informacija da je naša zajednica državna institucija. Mi smo udruženje dobrovoljnih vatrogasnih društava", tvrdi Sanader.

Na pitanje kako se financiraju, odgovara: "Mi funkcioniramo po zakonu o udrugama znači, kao sve udruge. - Znači, iz proračuna? Većim dijelom iz proračuna."

Ništa sporno HDZ-ov politički tajnik ne vidi u zapošljavanju sina.

"Moj sin ima sve kvalifikacije za to mjesto i dobro je da ispitujemo i postavimo na tapet sve. I mog sina i sve ostale", ponosno govori potpredsjednik Sabora.

"A što je s mojim sinom", upitao se danas predsjednik Milanović.

"Gdje će suza nego na oko. Još jedan HDZ-ovac. Dakle, ćaća sredio posao sinu. Gdje da moj sin radi? Pitam, ako HDZ, ima neki natječaj da prima mlade ljude da se moj Ante javi na taj natječaj, Jakov. Mislim, ja ću mu savjetovat da se učlani u HDZ", ironično poručuje Milanović.

Predsjednikov sin, ako je suditi po onomu što kaže Ante Sanader, za vatrogastvo je dobrano zakasnio. Jer Ivan Sanader koji je 94. godište vatrogastvom se, prema onomu što je danas rekao njegov otac, počeo baviti kad je imao 8, ili u drugom slučaju, 13 godina.

"Znači, moj sin je dobrovoljni vatrogasac 20 godina. Moj sin je zapovjednik dobrovoljnog vatrogasnog društva,15 godina vatrogasac" pomalo neodlučno odgovara Sanader.

Nepotizam u vatrogasnoj zajednici Splitsko-dalmatinske županije danas je komentirala i oporba.

"Što se vi stvarno čudite tome. Ja nisam sigurna postoji li ijedan, ijedan visoki dužnosnik HDZ-a čiji direktan rod, indirektan rod, prijatelji, interesno povezane osobe sa HDZ-om nisu zaposlene mimo javnog natječaja ili istiskujući onog koji je kvalificiraniji", govori Mirela Ahmetović iz SDP-a.

"Pitajte ljude koji su u vatrogastvu dakle na koji način Ante Sanader odlučuje o svemu što se događa u hrvatskom vatrogastvu. On se brine o sebi i svojim privatnim interesima. Ne bih želio reći da je piroman, ali da sudjeluje u rasplamsavanju ovog plamena korupcije koji proždire sve pore hrvatskog društva, to svakako", tvrdi MOST-ovac Nikola Grmoja.

Požar oko skandala sa zapošljavanjem vlastita sina Ante Sanader teško će ugasiti.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Imaš priču, ekskluzivu ili jednostavno temu za koju bi se trebalo čuti? Javi nam se, a mi ti jamčimo anonimnost.

Primaj rtl.hr novosti direktno u svoj inbox. Ne propusti ništa, nikad.

Imaš priču, ekskluzivu ili jednostavno temu za koju bi se trebalo čuti? Javi nam se, a mi ti jamčimo anonimnost.

# data[].attributes.attachment_link.title
Potpredsjednik sabora Sanader zaposlio sina u udruzi u kojoj je šef: 'Moj sin ima sve kvalifikacije za to...

# data[].attributes.attachment_link.description
Imaš priču, ekskluzivu ili jednostavno temu za koju bi se trebalo čuti? Javi nam se, a mi ti jamčimo anonimnost. Informaciju koju je prvu objavio RTL-ov portal Net.hr danas je komentirao i sam Ante Sanader, a zanimljivo viđenje situacije imao je i Zoran Milanović Savjet koji je davao drugima, Ante Sanader, je, čini se, primijenio kod sebe.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uskok je u petak pred zagrebačkim Županijskom sudom optužio dvojicu djelatnika Grada Zagreba i osmero poduzetnika koje tereti za primanje i davanje mita radi izdavanja građevinskih i prometnih dozvola.
Riječ je o jednom od krakova antikorupcijske afere koja je rezultirala optužnicom nakon što je tužiteljstvo početkom srpnja 2021., u suradnji s Pnuskokom i Samostalnim sektorom za financijske istrage Porezne uprave, pokrenulo istragu protiv Milivoja Kotrle (67), Darka Baruna (52), Jelene Barišić (52), Ivana Papića (49), Ivana Rukavine (64), Krešimira Huzjana (77), Zdravka Čabraje (74), Dubravka Milojevića (69), Sanje Borisavljević (57) i Gorana Miličića (55).

Uskok je, ne navodeći identitete optuženika, precizirao kako Kotrlu tereti da je, od kolovoza do studenog 2020., kao voditelj Odsjeka za izdavanje odobrenja, suglasnosti i mišljenja u okviru Gradskog ureda za prostorno uređenje, izgradnju Grada, graditeljstvo, komunalne poslove i promet primao mito u zamjenu za izdavanje lokacijskih dozvola za prometne i druge objekte.

Tužiteljstvo ističe kako je Kotrla dogovorio s vlasnicom građevinske tvrtke Jelenom Barišić da će za potrebe rekonstrukcije poslovnih prostora u prizemlju stambeno-poslovne zgrade u Zagrebu, u kojoj se nalazi tvrtka građevinarke i ugostiteljski objekt u vlasništvu Ivana Papića, smanjiti broj parkirališnih mjesta i time otkloniti obvezu plaćanja posebnog doprinosa od 228.000 kuna.

Nakon što je Barišić uputila prigovor sektoru za promet gradskog ureda sa zahtjevom da se na projekt primjeni iznimka u GUP-u radi smanjenja broja parkirališniih mjesta, Barišić je u dogovoru s Papićem dala 1300 eura mita Kotrli, priopćio je Uskok.

Kotrla je, dodaju, nakon primljenog mita naložio svojoj stručnoj savjetnici da sastavi nove posebne uvjete za tu lokaciju, nakon čega je tu odluku i parafirao, čime su tvrtke građevinarke i ugostitelja oslobođene plaćanja posebnog doprinosa od 228.000 kuna.
Uskok: Kotrla tražio nagradu i za svojeg pomoćnika
Uskok tereti Kotrlu i da je zatražio od Ivana Rukavine naknadu od 5000 eura kako bi mu osigurao izdavanje prometne suglasnosti na geodetski elaborat uređenja površine za operativni rad vatrogasnih vozila za Rukavinin objekt, na što je Rukavina i pristao.

Kotrla je ujedno, nastavlja Uskok, od Rukavine zatražio dodatnih 500 eura nagrade za pomoćnika pročelnika za provedbu komunalnih aktivnosti i održavanja komunalne infrastrukture Darka Baruna, na što je Rukavina također pristao. Kotrla je, nadodaje tužiteljstvo, naložio podređenom službeniku da sačini rješenje o zauzimanju dijela javne površine kako bi je Rukavina mogao nesmetano koristiti.

Nadalje je Kotrla ishodio izdavanje prometnog elaborata za zagrebački stambeno-poslovni objekt u vlasništvu Krešimira Huzjana, s time da je mito od 5000 kuna za Kotrlu pripremio direktor Huzjanove tvrtke Dubravko Milojević koji je novac predao Zdravku Čabraji, a koji je mito zatim dao Kotrli.

Uskok nadodaje da su Kotrla i Čabraja kao posrednik podijelili 5000 kuna mita po pola.

Također, Kotrla se tereti da je primio 500 eura mita od poduzetnice Sanje Borisavljević u zamjenu za izdavanje potvrda za izgradnju stambenih objekata na više adresa u Zagrebu.

Kotrla je potvrde predao izvanbračnom suprugu poduzetnice Goranu Miličiću, nakon čega je Borisavljević ponovno zatražila od Kotrle izdavanje nove potvrde jer je u podnesenom zahtjevu napravila grešku. Kotrla je na to pristao, predao zahtjev za ispravak potvrde podređenom službeniku i za Borisavljević ishodio potvrdu za koju je od Miličića primio 500 eura, navodi Uskok.
Fenix-magazin/MMD/Hina

# data[].attributes.attachment_link.title
MITO I KORUPCIJA U HRVATSKOJ: Uskok optužio dvojicu djelatnika Grada Zagreba i osmero poduzetnika za primanje i davanje mita - Fenix Magazin

# data[].attributes.attachment_link.description
Uskok je u petak pred zagrebačkim Županijskom sudom optužio dvojicu djelatnika Grada Zagreba i osmero poduzetnika koje tereti za primanje i davanje mita radi izdavanja građevinskih i prometnih dozvola.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jučer, 24. travnja u dopodnevnim satima, a na osnovu predhodno zaprimljene kaznene prijave od 65 - godišnjaka zbog sumnje u počinjenje kaznenog djela iznude, policijski službenici Službe kriminalističke policije u suradnji sa policijskim

Jučer, 24. travnja u dopodnevnim satima, a na osnovu predhodno zaprimljene kaznene prijave od 65 - godišnjaka zbog sumnje u počinjenje kaznenog djela iznude, policijski službenici Službe kriminalističke policije u suradnji sa policijskim službenicima iz Slatine, proveli su prikrivene radnje sukladno Zakonu o policijskim poslovima i ovlastima.

Naime, prilikom provođenja prikrivenih radnji na širem području Slatine nešto poslije 10 sati, policijski službenici su uočili nepoznatu osobu kako uzima predhodno ostavljeni novac s kojim se odmah dala u bijeg. Zatečenu osobu, policijski službenik je pokušao zaustaviti uz izdavanje više glasnih naredbi „Stoj policija", ali nepoznata osoba je nastavila s bježanjem, međutim u kratkom vremenu, policijski službenik je sustigao i zaustavio počinitelja kojeg je uporabom sredstava prisile i tjelesne snage srušio na tlo.

Nakon legitimiranja, utvrđeno je da se radi o 30 - godišnjem muškarcu, koji je predhodno u više navrata putem mobilnog uređaja slanjem SMS poruka, iznuđivao novac od 65 - godišnjaka, kako ne bi u protivnom policiji proslijedio anonimnu kaznenu prijavu o novim saznanjima u svezi kaznenog djela koji se trenutno vodi protiv 65 - godišnjaka.

Prilikom pretrage 30 - godišnjaka, pronađena je PVC vrećica sa kuvertom u kojoj se nalazio iznuđeni novac, te mobilni uređaj s dvije kartice.

Uhićenik je predan pritvorskom nadzorniku, te je danas 25. travnja, ispitan u ODO Virovitica i pušten na slobodu. Slijedi podnošenje posebnog izvješća.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jučer, 24. travnja u dopodnevnim satima, a na osnovu predhodno zaprimljene kaznene prijave od 65 - godišnjaka zbog sumnje u počinjenje kaznenog djela iznude, policijski službenici Službe kriminalističke policije u suradnji sa policijskim službenicima iz Slatine, proveli su prikrivene radnje sukladno Zakonu o policijskim poslovima i ovlastima.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bivši doministar branitelja dobio četiri godine zatvora zbog primanja mita - Novi list

# data[].attributes.attachment_link.description
Bivši doministar branitelja Dinko Mikulić nepravomoćno je u ponedjeljak u ponovljenom postupku na zagrebačkom Županijskom sudu osuđen na četiri godine

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U razdoblju od 9. travnja do 14. svibnja 2021. porečki gradonačelnik Loris Peršurić je u Glasu Istre bio prisutan sa čak 17 članaka, odnosno, u tih 35 dana Peršurić se u Glasu Istre u prosjeku predstavljao svaki drugi dan, nerijetko na naslovnici i s obiljem fotografija. U tom istom razdoblju, Vladimir Sladonja, protukandidat SDP-a pojavio se u tom listu tri puta, a nezavisni kandidat Maurizio Zennaro jedanput.
Glas Istre i favoriziranje kandidata IDS-a
Je li Glas Istre favorizirao kandidate IDS-a tijekom predizborne kampanje za lokalne izbore? Robert Frank, glavni urednik Glasa Istre tvrdi da nije, dok novinari Glasa Istre, koji su digli glas zbog favoriziranja kandidata IDS-a i zbog toga dobili izvanredne otkaze, naravno, tvrde da je. Tko je u pravu?

U medijskom smislu predizborno pozicioniranje Glasa Istre traje već duže vrijeme, a doživio je vrhunac prilikom sučeljavanja Elene Puh Belci (IDS) i Filipa Zoričića (Nez), kandidata za gradonačelnika Pule, voditelj sučeljavanja bio je Robert Frank, glavni urednik Glasa Istre. Po mišljenju novinara Glasa Istre, koji su svoje stavove iznijeli javno i zbog toga dobili izvanredne otkaze, Robert Frank je tijekom sučeljavanja favorizirao kandidatkinju IDS-a, Elenu Puh Belci, a ista politika favoriziranja vodila se i u tiskanom izdanju prema drugim kandidatima IDS-a.

Kakvo je bilo stanje u drugim istarskim gradovima po pitanju favoriziranja kandidata IDS-a u odnosu na druge kandidate i druge političke opcije? Jesu li svi kandidati dobili isti medijski prostor u najvažnijem istarskom tisku?

Dovoljno je malo istražiti i veoma lako možemo dobiti odgovore na postavljena pitanja, a mi smo istražili i usporedili medijski prostor koji su u Glasu Istre dobili kandidati za gradonačelnika Poreča.
Koliko su kandidati za gradonačelnika Poreča bili prisutni u Glasu Istre ?
U Poreču su se za funkciju gradonačelnika nadmetali: Vladimir Sladonja (SDP), Maurizio Zennaro (Nez) i Loris Peršurić (IDS). Za pisanje ovog članka koristili smo se Google tražilicom i nekim objavama sa Facebook-a, a s kandidatom Mauriziom Zennarom smo i razgovarali.

Vladimir Sladonja (SDP) prvi je krenuo s predizbornom kampanjom 14. veljače 2021. Glas Istre mu poklanja medijsku pozornost objavom članka: VLADIMIR SLADONJA KANDIDAT JE SDP-a ZA GRADONAČELNIKA. Sladonja dobiva opet prostor u Glasu Istre tek 1. travnja, i priliku da se obrani od nespretno/nesretne izjave koja je dotakla najvažniju sporednu stvar na svijetu, a to je nogomet, odnosno najava gradnje nogometnog kampusa, za što je Sladonja u predizbornoj kampanji predlagao odgodu. U medijskom promidžbenom smislu, članak od 1. travnja: SPORT VS. POLITIKA: Porečki nogometni kampus među glavnim PREDIZBORNIM TEMAMA U POREČU, Sladonji je nanio više štete nego koristi.

Objavom članka 8 svibnja 2021.g.: Sladonja (SDP): Vratit ću u gradsko vlasništvo zemljište koje su nam otele turističke tvrtke zaključava se medijski prostor koji je Glas Istre posvetio Sladonji.
Je li zbog Eda Kosa i Ivana Jakovčića stopirana objava plaćenog članka u Glasu Istre?
No, to nije sve jer je kandidat porečkog SDP-a dogovorio s marketingom Glasa Istre plaćeni članak. Sladonja je poslao marketingu Glasa Istre kratki članak u kojemu objašnjava zašto se odlučio kandidirati. Uplatio je ono što je marketinška služba zahtijevala no, objava plaćenog članka je stopirana, piše Elio Velan na Facebook stranici kandidata porečkog SDP-a.

Sladonja u članku, koji je Glas Istre odbio objaviti, spominje i Eda Kosa, a namjera Sladonje je, kako piše u članku: suprotstaviti se hobotnici, sivoj vrhuški IDS-a. Pratim predugo kako ljudi poput Eda Kosa, Ivana Jakovčića i njima slični, pletu poslovne mreže da ne bih znao kakvu su kupolu moći izradili. Mladi Peršurić je njihov proizvod, fasada, konce drže i dalje isti ljudi koji su unakazili ugled mog Poreča, piše Sladonja i zaključuje: Obzirom da su IDS preuzeli ljudi kao Edo Kos želim vjerovati da postoji "kritična masa " ljudi koja će se suprotstaviti toj hobotnici i zato sam se kandidirao za gradonačelnik a.

Možda su upravo te teške riječi upućene moćnim ljudima IDS-a zaustavile objavu članka, a možda i dobri odnosi glavnog urednika Glasa Istre s porečkim političkim moćnicima?

Maurizio Zennaro (Nez) najavio je sudjelovanje na lokalnim izborima sa kandidacijskom listom 15. ožujka, a kandidaturu za gradonačelnika 8. travnja.

"Održane su konferencije za tisak i poslana su priopćenja novinarskim kućama, uključujući i redakciju Glasa Istre", rekao nam je Zennaro. "Međutim, Glas Istre nije objavio naša priopćenja pa smo 13. travnja uputili Prigovor redakciji Glasa Istre, glavnom uredniku Robertu Franku i na znanje Hrvatskom novinarskom društvu i predsjedniku društva Hrvoju Zovku."

"Istog dana dobio sam SMS poruku od Borisa Bilasa, novinara Glasa Istre, u kojoj je pisalo da ga je Robert Frank zamolio da mi se javi. Čuli smo se i uslijedio je intervju koji je Glas Istre objavio 18. travnja i to na tri stranice i to je sav medijski prostor koji nam je Glas Istre posvetio tijekom kampanje, unatoč tome što smo uredno nastavili slati priopćenja o našim predizbornim aktivnostima i to 24. i 30. travnja te 7 i 12. svibnja", rekao nam je Zennaro.

Zennaro je u Glasu Istre prisutan još 10. svibnja, spominje se u članku: Predizborna rasprava s istarskim političarima o mladima i obrazovanju, kao sudionik rasprave koju je organizirao Radio Rojc i 12. svibnja u članku Vijeće Autohtone talijanske nacionalne manjine istarske županije ima svog favorita za zamjenika župana.

Kandidat IDS-a za gradonačelnika Poreča, Loris Peršurić, zadnji je najavio kandidaturu za gradonačelnika Poreča i Glas Istre 9. travnja objavljuje članak: (1) IDS predstavio kandidate u tri jedinice lokalne samouprave.

Pa slijede članci:

(2) 10. travnja LORIS PERŠURIĆ (IDS) objavio svoju rekandidaturu za porečkog gradonačelnika

(3) 20. travnja LORIS PERŠURIĆ (IDS) PREDSTAVIO PRVI DIO SVOG PROGRAMA ZA POREČ Prioritet je kanalizacijska mreža u okolnim naseljima, obnova ceste LaCop - Parens te lokalna međuobilaznica

(4) 24. travnja: LORIS PERŠURIĆ: Brendiranje Poreča kao grada kulture i povijesti

(5) 28. travnja: Aktualni gradonačelnik predstavio treću točku svog izbornog programa. POREČ ĆE NASTAVITI BITI JEDAN OD PET GOSPODARSKI NAJAČIH GRADOVA UZEMLJI

(6) 4. svibnja: LORIS PERŠURIĆ: Imam tim, konkretan program i snagu nastaviti s projektima koji će rezultirati još većim napretkom i jednakim razvojem svih mjesnih odbora

(7) 5. svibnja: Loris Peršurić predstavio četvrtku točku programa: "POREČ - GRAD KOJI BRINE O SVOJIM GENERACIJAMA".

(8) 8. svibnja: PERŠURIĆ PREDSTAVIO DIO PROGRAMA O MLADIMA I SPORTU i 14. svibnja, dan prije predizborne šutnje i šlag na kraju s devetim člankom : Aktualni gradonačelnik Poreča ove nedjelje ide na izbore i računa na još jedan četverogodišnji mandat. LORIS PERŠURIĆ: NAPRAVILI SMO PUNO, ALI PRED NAMA IMA JOŠ DOSTA POSLA

No, ipak je Peršurić bio aktualni gradonačelnik Poreča pa mu stoga Glas Istre dodjeljuje medijski prostor i po toj osnovi i na prozivku o derutnom stanju i ruglu autobusnog kolodvora slijedi odgovor člankom od 31. ožujka: (10) RUGLO U CENTRU POREČA: Grad želi graditi novi autobusni kolodvor

Pa slijede članci:

(11) 7. travnja: JEDINSTVEN U HRVATSKOJ: Poreč u dvije godine ima 20 posto više djece u vrtićima i školama

(12) 13. travnja: INFLACIJA ŠOPING CENTARA U POREČU Grad je postao šoping meka, a trgovci zadovoljno trljaju ruke

(13) 16. travnja: Kod Poreča se gradi izuzetno važan sustav za poljoprivredu VRIJEDAN VIŠE OD 100 MILJUNA KUNA

(14) 22. travnja: Vlasnici derutnog zdanja koje narušava vizuru gradskog središta spremni su krenuti u uređenje

(15) 30. travnja: Svečanošću obilježen Dan Grada Poreča, laureati Adriano Ukušić i Denis Bernobić

(16) 3. svibnja: DAN GRADA POREČA I DAN OSLOBOĐENJA: Grad u kojem kvaliteta života raste iz godine u godinu

(17) 6. svibnja: NAPREDUJE IZGRADNJA PROČISTAČA POREČ-JUG Gradi se kanalizacijska mreža u St. Amoroso te kolektor Fuškulin - Jasenovica

Provjerili smo financijsko izvješće i troškove predizborne kampanje Lorisa Peršurića i ustanovili da gradonačelnik Poreča nije usmjerio financijska sredstva za plaćene članke ili za oglašavanje u Glasu Istre, za razliku od Borisa Miletića.

Kao što smo u uvodu ovog članka napisali, veoma ćemo lako odgovoriti na pitanje je li Glas Istre favorizirao kandidate IDS-a tijekom zadnje predizborne kampanje? Barem što se Poreča tiče odgovor je kristalno jasan! Da, Glas Istre je favorizirao kandidata IDS-a i novinari Glasa Istre, kojima je uručen izvanredni otkaz govore istinu i u pravu su i ako ovaj članak može poslužiti časnim i hrabrim novinarima Glasa Istre u dokazivanju činjenica biti ćemo zbog toga iznimno sretni i ponosni.

Podrška novinarkama Chiari Bilić, Danijeli Bašić Palković i Borki Petrović te novinaru Zoranu Angeleskom. (iV)

# data[].attributes.attachment_link.title
FAVORIZIRANJE IDS-a U GLASU ISTRE! JESU LI NOVINARI GLASA ISTRE BILI U PRAVU? - iVijesti

# data[].attributes.attachment_link.description
U razdoblju od 9. travnja do 14. svibnja 2021. porečki gradonačelnik Loris Peršurić je u Glasu Istre bio prisutan sa čak 17 članaka, odnosno, u tih 35 dana Peršurić se u Glasu Istre u prosjeku predstavljao svaki drugi dan, nerijetko na naslovnici i s obiljem fotografija.

# data[].attributes.body
https://faktograf.hr/2017/11/16/zeljko-rohatinski-skolski-primjer-sukoba-interesa/

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/njemacki-mediji-bruje-o-nepotizmu-u-gradskoj-upravi-zagreba/print

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' vijest je koju je preko vikenda objavio niz njemačkih medija, od portala uglednih novina kao Süddeutsche Zeitung do mnogih regionalnih medija. Njemačka agencija DPA se u njoj poziva na slučaj obitelji Nevistić, čijih je šest članova zaposleno zagrebačkoj gradskoj upravi

Osim po manifestaciji Adventu i skijalištu u centru grada, Zagreb se u stranim medijima sada spominje i kao eklatantan primjer nepotizma.

Priča o obitelji Nevistić, koju je objavio Jutarnji list, bila je zanimljiva i DPA koja je objavila vijest pod naslovom 'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' u subotu navečer.

'Bezobrazan slučaj nepotizma' je činjenica da je šest članova iste obitelji radi u gradskom poglavarstvu u Zagrebu, smatra DPA, te napominje da su 'neki na vodećim pozicijama'. Riječ je o ocu, majci, dva sina, snahi i šogorici koji rade u različitim službama Grada Zagreba.

Gradonačelnik Milan Bandić u vijesti DPA se ne spominje, no zaključuje se da se u Hrvatskoj 'i tri i pol godine nakon ulaska u EU ljudi većinom zapošljavaju preko veze' te da i zbog toga 'mladi i obrazovani Hrvati odlaze u inozemstvo'.

# data[].attributes.attachment_link.title
Njemački mediji bruje o nepotizmu u gradskoj upravi Zagreba

# data[].attributes.attachment_link.description
'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' vijest je koju je preko vikenda objavio niz njemačkih medija, od portala uglednih novina kao Süddeutsche Zeitung do mnogih regionalnih medija. Njemačka agencija DPA se u njoj poziva na slučaj obitelji Nevistić, čijih je šest članova zaposleno zagrebačkoj gradskoj upravi Osim po manifestaciji Adventu i skijalištu u centru grada, Zagreb se u stranim medijima sada spominje i kao eklatantan primjer nepotizma.

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/biznis/clanak/svi-pfizerovi-skandali-lijekovi-koji-uzrokuju-ostecenje-srca-podmicivanje-lijecnika-i-lazno-oglasavanje-foto-20211207

# data[].attributes.body
https://otvoreno.hr/top/klasican-primjer-iznude-bandic-od-vlade-pokusao-izvuci-novce-pa-minirao-prodaju-apis-a/291352

# data[].attributes.body
https://www.nacional.hr/kotarski-mladi-u-hrvatskoj-sve-vise-prihvacaju-zaposljavanje-preko-veze-i-klijentelizam/

# data[].attributes.body
https://m.vecernji.hr/vijesti/u-hrvatskoj-pogodovanje-i-favoriziranje-ubijaju-svaku-ideju-inovativnosti-1208085

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Prije nekoliko tjedana Večernji list ekskluzivno je objavio da u Hrvatskoj i Austriji počinje kliničko testiranje novoga biološkog lijeka za bolove u lumbalnom dijelu kralježnice, za koje je Europska komisija odobrila nepovratno čak sedam milijuna eura. Lijek je razvijen na Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu pod vodstvom akademika Slobodana Vukičevića. Nakon objave otkrića i početka kliničkog testiranja, s akademikom Vukičevićem razgovarali smo i o stanju i problemima vrhunskih znanstvenih istraživanja u Hrvatskoj.
Vaš OSTEOproSPINE jedan je od samo dva europska znanstvena inovativna projekta koja je Hrvatska dobila, ali ipak je u nekim našim medijima naišao na omalovažavanje?
To je kod nas klasična priča, nije izuzetak. Nismo htjeli svoj rezultat objaviti u srpnju kad smo ga dobili jer je u to vrijeme bila poplava neistina o nekim tobožnjim velikim otkrićima, posebno u medicini, nego smo pričekali do listopada. Problem je što hrvatski mediji nemaju stručnjake za pojedina područja koji bi "filtrirali" znanstvene informacije, kao što to imaju mediji vani. Na CNN-u, primjerice, nikada nećete čuti neku znanstvenu glupost. A kad se to kod nas događa, pitanje je reagirati li na to ili ne, ali kad vidite istup u kojem prepoznajete apsolutno nepoznavanje materije ili namjernu podvalu, morate reagirati.
Je li slučajno da su samo dan nakon objave vašeg izvanrednog uspjeha mediji bili zasuti nekim drugim vrlo dvojbenim otkrićima?
To je tipičan fenomen koji se stalno javlja u hrvatskim medijima, da nakon objave nečega značajnog dolazi neka druga skupina ljudi koja isto traži i dobije veliki medijski prostor, a stvari koje se nude u najmanju su ruku vrlo diskutabilne. Stručnjaci koji znaju o čemu je tu riječ često ne žele na to reagirati pa onda nastradaju korisnici, pacijenti. Takav je slučaj s regeneracijom hrskavice u zglobovima uz pomoć matičnih stanica. U svijetu je obavljeno puno kliničkih studija sa stanicama iz masnoga tkiva, koštane moždine, nosne hrskavice i slično, no nema dokaza da je stanice koje su u stanju preuzeti mehaničko opterećenje u koljenu moguće stvoriti iz neke druge vrste stanica.
>> Dr. Slobodan Vukičević i njegov tim znanstvenika Kako biste općenito ocijenili sadašnje stanje vrhunske znanosti u Hrvatskoj?
Unutar 34 fakulteta koje Sveučilište u Zagrebu ima Medicina je vrlo jaka u znanstvenoj produkciji, i s FER-om i Strojarstvom najjača je u prikupljanju financijskih grantova iz EU. Sveučilište u Zagrebu daje oko 50 posto hrvatske znanstvene produkcije koja ima međunarodni utjecaj, 20 posto je s Instituta Ruđer Bošković. U Hrvatskoj je problem što nema recenzija. Ljudi koji su dobili projekte u EK prošli su rigorozne recenzije ekspertnih skupina u kojima nema nikakvog sukoba interesa. Članovi znanstvenih panela ondje ne mogu komunicirati s podnositeljima projekata, nema nikakvog navijanja po nacionalnoj ili nekoj drugoj liniji, to ne postoji. A u Hrvatskoj postoji samo to, favoriziranje pojedinih ljudi, pojedinih projekata, pojedinog sveučilišta. Hrvatska se toga ne može riješiti.
Tko favorizira projekte, znanstvenike ili čak cijela sveučilišta?
Favorizira ih birokracija koja radi u ministarstvima, formiraju se "simpatije" koje onda prevladavaju u dodjeli sredstava, i dok se ne usvoje rigorozni kriteriji, dok se ne uvede automatizam u recenzije, Hrvatska se neće pomaknuti u podizanju svojega kapaciteta ni milimetar. Uglavnom su svi natječaji favorizirani, osim za centre izvrsnosti. Oni su proglašeni 2014. uz velike, velike muke, vodile su se nevjerojatne borbe da uopće opstanu jer su oni prošli domaću i međunarodnu recenziju.

Onda je bilo puno pokušaja da se sve to poništi. Kako bi se u Ministarstvu znanosti promijenila vlast, tako su se javljali udari na centre izvrsnosti. Naravno, pokušali su ih ugroziti oni koji ne spadaju u tu kategoriju znanosti, koji su ljubomorni, ne mogu podnijeti da je netko drugi dobio velika sredstva, a ne oni, koji imaju svoje sponzore u ministarstvima, pa se stvara jedna grupa ljudi koji to sve žele poništiti, pa nove ministre nagovaraju da to ponište.

Ako ćemo biti pošteni, onda moramo reći da su ti centri došli do kraja zahvaljujući aktivnosti trojice ministara, Predraga Šustara, Tomislava Tolušića i Pave Barišića, uz veliku pomoć dvojice državnih tajnika, Matka Glunčića i Hrvoja Šlezaka, kao i tadašnjeg pomoćnika ministra, a danas saborskog zastupnika Tomislava Sokola, te djelatnika ministarstva Ivana Lakoša.
No financiranje centara izvrsnosti jako je kasnilo. Zašto?
Kasnilo je jer Hrvatska nije bila u stanju završiti i usvojiti potrebnu dokumentaciju i povući predviđeni novac. Neki bivši tajnici u Ministarstvu znanosti taj su proces sasvim blokirali, premda su Sabor i Vlada donijeli sve odluke. To je jedan od temeljnih problema u hrvatskoj znanosti, da se ljudi na funkcijama usude opstruirati Sabor i Vladu i da za to ne snose nikakve posljedice. I tako je stalno. Uspješni hrvatski znanstvenici postaju tako ovisni isključivo o direktnim kandidaturama za europska sredstva, na natječajima na kojima prolazi samo tri do pet posto aplikacija, što je strašno malo ako se morate nadmetati s Oxfordom, Cambridgeom, Berlinom, Heidelbergom, Parizom, Leidenom... A oni su unutar 50 vodećih sveučilišta u svijetu, a mi smo unutar 500. Prema tome, kad netko iz Hrvatske dobije šest milijuna eura za znanstveni inovativni koordinacijski projekt, kao što smo mi dobili dva puta, onda znate kroz što smo morali proći. Hrvatska ima 35 zlatnih olimpijskih odličja, ali samo dva europska znanstvena inovativna projekta, a onda pročitate u novinama da netko i to osporava.
Čini se da je posebno na udaru Sveučilište u Zagrebu?
Aleksa Bjeliš, prethodni rektor Sveučilišta u Zagrebu, kojemu je prorektorica bila današnja ministrica Blaženka Divjak, žalio se na neke postupke dodjeljivanja sredstava Ministarstva znanosti drugim sveučilištima, uključujući i riječko. Rektor Bjeliš tražio je da se preispita zašto Ministarstvo znanosti blokira natječaje koji dolaze sa zagrebačkog sveučilišta, a favorizira druga sveučilišta. Onda je Ministarstvo financija to najprije odbilo, a potom je njegov Odjel za prijevare ipak otvorio istragu. Istraga je trajala više od šest mjeseci, nakon čega je inspektorica gospođa Pađen napisala opširno izvješće. Obišla je zagrebačko sveučilište, sastavnice sveučilišta koje su se žalile, išla je u Ministarstvo znanosti, prekontrolirala je mailove i pronašla je cijelu knjigu nepravilnosti u Ministarstvu znanosti u odnosu na zagrebačko sveučilište. Ali Ministarstvo financija to je izvješće proglasilo poslovnom tajnom.
Kako se za njega ipak doznalo?
Aleksa Bjeliš tužio je Ministarstvo financija koje je postupak izgubilo i moralo je dati uvid u nalaz. Rektor je tada zatražio kopiju, ali su mu rekli da kopiju ne može dobiti nego može samo prolistati nalaz u Ministarstvu. Onda je Bjeliš ponovo tužio po Zakonu o pravu na informiranje pa je Ministarstvo financija na kraju ipak moralo sveučilištu dati kopiju nalaza financijskog nadzora nad Ministarstvom znanosti. Očitovanje tadašnjeg ministra Jovanovića i njegova pomoćnika Zelenike na otkrivene zloporabe položaja pri dodjeli sredstava EU Ministarstvo financija je odbacilo.

I to više nije mogla biti poslovna tajna. Tek je sada, nakon toliko godina rektor Boras dobio materijal i predao ga Nacionalnom vijeću za znanost, da nakon šest-sedam godina vidi što se u mandatu Jovanović-Zelenika u dodjeli sredstava radilo protiv zagrebačkog sveučilišta, i kakav je bio tretman velikih projekata prijavljenih iz zagrebačkog sveučilišta. Konačni nalaz financijskog inspekcijskog nadzora jest da su masovno prekršeni ugovori Vlade RH i EU, odnosno Komisije za znanost, po svim poglavljima koja su ispregovarana.
A kako je na taj nalaz reagiralo današnje čelništvo Ministarstva znanosti i obrazovanja?
Ministrica Divjak, koja je bila Bjelišova prorektorica zagrebačkog sveučilišta, koja o tome sve mora znati jer je Ministarstvo znanosti sigurno dobilo nalaz Odjela za prijevare Ministarstva financija, o tome ne kaže ni riječ. Ona se nije izjasnila o tom nalazu, a morala je. To je javna stvar. Sve točno i jasno piše, što se radilo u Ministarstvu znanosti i koji su to ljudi radili, koji su svi ostali na svojim funkcijama.
Za koliko je novca zagrebačko sveučilište zakinuto?
Ne znam koji je dio Ministarstvo financija istražilo i koji je rektor Bjeliš utužio, ali vam mogu reći da je Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu izradio opsežan program da objedini svoj sjeverni kampus, da on dobije međunarodne dimenzije, da dobije sto-dvjesto milijuna eura, da poveže Ruđer, Institut za fiziku, PMF u cjelinu koja zaslužuje jednu veliku investiciju kakva se nije dogodila od 1917. godine, a sada imamo stotu godišnjicu Medicinskog fakulteta. Da se mladi ljudi ovdje zadrže, da ne moraju ići raditi van, da nestane ta velika razlika između Zagreba i ostalih europskih sveučilišta.

A Ministarstvo znanosti ne da, ne da i ne da. Mi nikada nismo mogli doći čak ni na indikativnu listu. Onda smo istražili i zašto. Onda smo tražili recenzije da vidimo zašto smo odbijeni. Onda Ministarstvo kaže "to je poslovna tajna". Recenzije su poslovna tajna?! Onda smo saznali da su recenzije rađene u Osijeku, Osijek je provjeravao programe koje su radile velike konzultantske kuće, Medicinski fakultet i tako dalje. Ako to nije tema koju prvu treba raščistiti, onda ja ne znam što jest.
EU je Hrvatskoj za znanost i inovacije odobrio gotovo milijardu eura, po kojim se kriterijima i kojom brzinom taj novac dijeli?
Naravno da su kriteriji dodjele jako bitni, no zaista je važan samo jedan kriterij, jedini koji priznaje i EU, a to je izvrsnost. Ali, kad dođe novi ministar, on nema iskustva i znanja i onda sluša ljude koji su ondje godinama zaposleni i koji informacije prilagođavaju svojim osobnim interesima. To dovodi do odugovlačenja u raspisivanju i okončavanju natječaja i, što je najvažnije, u definiranju kriterija. Onda ispadne hibrid uvjeta u kojem se izvrsnost (koja je mjerljiva znanstvenim publikacijama, patentima i proizvodima) izmanipulira i modificira u skladu s kriterijima birokracije pa, kad neko selo izrazi želju da napravi inovacijski centar, ono dobije dodatne bodove i prednost na temelju "regionalne izvrsnosti".

Tako se u Hrvatskoj ubija svaka ideja inovativnosti temeljene na znanosti i otkrićima. To su deformacije koje proizlaze iz pogodovanja, a ono je u Hrvatskoj najveći problem. Političari pogoduju kraju iz kojeg su došli, ili nekome tko im je simpatičan, što je u Europi apsolutno zabranjeno, ondje onaj tko se kandidira ne smije komunicirati s osobom koja razmatra njegovu kandidaturu. A kad će Hrvatska doći na razinu da njezin znanstveni panel može funkcionirati neovisno? Nikada! To je u malim državama gotovo nemoguće. Zato treba iznaći neovisne načine evaluacije projekata, tako definirati kriterije da ih bilo koja skupina može provesti, ali da ne može namještati ishode. A ako za inovativnost i originalnost dobijete samo pet posto bodova, onda se ishodi mogu lako namještati.

Onda zaista inovativni centri u Hrvatskoj, vodeće ustanove pri zagrebačkom sveučilištu ili Ruđeru i neki drugi instituti u Rijeci i Splitu, ne mogu ravnopravno konkurirati. Birokracija ima svoje ideje, ministarstva se ne mogu dogovoriti, svatko hoće nametnuti neke svoje kriterije i nema izlaza. Zato je povlačenje sredstava iz europskih fondova u Hrvatskoj tako užasno sporo.

# data[].attributes.attachment_link.title
U Hrvatskoj pogodovanje i favoriziranje ubijaju svaku ideju inovativnosti

# data[].attributes.attachment_link.description
Prije nekoliko tjedana Večernji list ekskluzivno je objavio da u Hrvatskoj i Austriji počinje kliničko testiranje novoga biološkog lijeka za bolove u lumbalnom dijelu kralježnice , za koje je Europska komisija odobrila nepovratno čak sedam milijuna eura. Lijek je razvijen na Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu pod vodstvom akademika Slobodana Vukičevića.

# data[].attributes.body
https://www.svijetsigurnosti.com/hrvatska-u-borbi-protiv-podmicivanja-u-poslovanju/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Borba protiv transnacionalnog podmićivanja u Hrvatskoj" tema je konferencije na visokoj razini održane, 23.11.2021. godine, u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu. Događaj je okupio međunarodne stručnjake iz zemalja članica OECD-a i relevantne dionike iz Hrvatske kako bi razgovarali o važnosti borbe protiv podmićivanja u poslovanju te utjecaju OECD-ove Konvencije protiv podmićivanja u ovom području.
Konferencija je dio projekta „Podizanje svijesti o važnosti borbe protiv podmićivanja u međunarodnom poslovanju", koji je financiran iz Programa potpore strukturnim reformama Europske unije te kojeg zajednički provode Ministarstvo pravosuđa i uprave, Europska komisija i OECD.

Podmićivanje zahtijeva sudjelovanje dviju strana. Javni dužnosnik ne može sam počiniti ovo kazneno djelo. Odgovornost u ovom kontekstu moraju snositi i tvrtke koje podmićuju dužnosnike kako bi stekle nedopuštene prednosti u Hrvatskoj ili inozemstvu. Rješavanje problema podmićivanja u poslovanju ključno je za borbu protiv korupcije, a ojačani integritet u privatnom sektoru čini hrvatske tvrtke još konkurentnijima na domaćem i međunarodnom tržištu.

"Hrvatska ostaje posvećena borbi protiv korupcije te u posljednje vrijeme posebne napore ulaže u jačanje normativnog okvira u području prevencije korupcije", istaknuo je ministar pravosuđa I uprave Ivan Malenica. "U tom kontekstu, Hrvatska je krajem listopada donijela Strategiju sprječavanja korupcije za razdoblje od 2021. do 2030. godine koja artikulira prioritete u području borbe protiv korupcije u nadolazećem strateškom razdoblju. Borba protiv međunarodnog podmićivanja jedan je od preduvjeta za osiguranje sigurnog okruženja stranim ulaganjima te jačanja gospodarstva i međunarodne trgovine. U tom svijetlu, Hrvatska je posebno posvećena usklađivanju nacionalnog normativnog i institucionalnog okvira koji bi omogućio punu provedbu međunarodnih standarda u ovom području."

„OECD je u dobrom položaju da podrži Hrvatsku u ovom nastojanju", istaknula je Mathilde Mesnard, vršiteljica dužnosti ravnatelja OECD-a za financijska i poduzetnička pitanja. "Konvencija OECD-a protiv podmićivanja jedini je međunarodni ugovor koji je posebno usmjeren na transnacionalno podmićivanje u području poslovanja. Neposredno ažuriranje Preporuke o suzbijanju podmićivanja utvrdit će najnovije međunarodne standarde za sprječavanje i otkrivanje ovog zločina. OECD je s Republikom Hrvatskom spreman podijeliti svoje iskustvo i stručnost stečene u gotovo 25 godina rada s ovim pravnim instrumentima."

"Korupcija i podmićivanje nagrizaju same temelje naših demokratskih društava, potkopavaju održivi gospodarski razvoj i narušavaju konkurenciju", kazala je Nathalie Berger, direktorica za potporu reformama u državama članicama, Glavne Uprave za potporu strukturnim reformama Europske komisije. "Europska komisija je snažno predana za potporu državama članicama EU u njihovim naporima da suzbiju korupciju i podmićivanje, i to kroz formiranja normativnog okvira u području antikorupcije, kao i pružanjem financijske i tehničke pomoći u njihovim nastojanjima da suzbiju korupciju".

RSS/ Foto: Ministarstvo pravosuđa i uprave RH

# data[].attributes.attachment_link.title
Hrvatska u borbi protiv podmićivanja u poslovanju - Svijet sigurnosti

# data[].attributes.attachment_link.description
Borba protiv transnacionalnog podmićivanja u Hrvatskoj" tema je konferencije na visokoj razini održane, 23.11.2021. godine, u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu. Događaj je okupio međunarodne stručnjake iz zemalja članica OECD-a i relevantne dionike iz Hrvatske kako bi razgovarali o važnosti borbe protiv podmićivanja u poslovanju te utjecaju OECD-ove Konvencije protiv podmićivanja u ovom području.

# data[].attributes.body
https://mup.gov.hr/vijesti-8/iznuda/44710

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jučer, 20. srpnja policijski službenici Policijske uprave ličko-senjske dovršili su kriminalističko istraživanje nad 53-godišnjakom iz Otočca, zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo iznude na štetu bračnog para iz Otočca. On je od 7. do 20. srpnja u više navrata ostavljao prijeteće poruke

Jučer, 20. srpnja policijski službenici Policijske uprave ličko-senjske dovršili su kriminalističko istraživanje nad 53-godišnjakom iz Otočca, zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo iznude na štetu bračnog para iz Otočca. On je od 7. do 20. srpnja u više navrata ostavljao prijeteće poruke u poštanski sandučić oštećenima kako bi iznudio novac, u namjeri da pribavi protupravnu imovinsku korist. Oštećeni su sve prijavili policiji, koja je u sklopu kriminalističkog istraživanja poduzela višednevne prikrivene policijske mjere i radnje na temelju kojih je 53-godišnji počinitelj uhićen na mjestu izvršenja kaznenog djela.

Nakon uhićenja kod osumnjičenika je izvršena pretraga doma i drugih prostorija kojima se on koristi te j e pronađena automatska puška, 902 komada raznog streljiva, te 31 spremnik za streljivo. Navedene predmete je on neovlašteno posjedovao, te su mu oduzeti. Nakon dovršenog kriminalističkog istraživanja osumnjičeni je uz kaznenu prijavu priveden istražnom sucu Županijskog suda u Gospiću. Protiv njega podnosi se i optužni prijedlog zbog prekršaja iz Zakona o oružju.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jučer, 20. srpnja policijski službenici Policijske uprave ličko-senjske dovršili su kriminalističko istraživanje nad 53-godišnjakom iz Otočca, zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo iznude na štetu bračnog para iz Otočca. On je od 7. do 20. srpnja u više navrata ostavljao prijeteće poruke