# data[].attributes.headline
מגפת הטיפוס - המגיפה הראשונה שתועדה

# data[].attributes.subject
מגפת הטיפוס - המגיפה הראשונה שתועדה

# data[].attributes.body
שנת התפרצות: 500 לפני הספירה - הערכה.

מקום התפרצות: יוון העתיקה.
מסלול התפשטות המגיפה: במשך השנים התפרצה באזורי קרבות ומלחמות ובערים צפופות בגלל תנאי תברואה לקויים. תועדה רשמית כמחלה בעלת מאפיינים של מגיפה בשנת 1489 כשמתו כ-17,000 חיילים ספרדים במחנות שלהם ולא בשדה הקרב. התפשטה לאחר מכן בערים הצפופות של אירופה. במלחמת העולם הראשונה מתו מיליונים באזורי הקרבות. מגיפות הטיפוס התפשטה בזמן מלחמת העולם השנייה בקרב אלו שהוחזקו בתת-תנאים במחנות שבויים, בגטאות ובמחנות ריכוז נאציים.
צורת הדבקה: חיידק שעובר מאדם לאדם בידי כיני גוף או פרעושים שנישאים על מכרסמים, בעיקר חולדות. ההדבקה מתרחשת דרך גירוד מקום הנשיכה של הכינה שם היא מפרישה את צואתה, ונגיעה ברקמות ריריות בפה או בעין למשל. במקרה של פרעושים ההדבקה מתרחשת כשהפרשה של פרעוש נגוע חודרת למחזור הדם, למשל כאשר מגרדים פצע פתוח. ישנו גם סוג של טיפוס הבטן בו נדבקים על ידי בליעה של מים או מזון המזוהמים מצואה של מישהו שנגוע במחלה.
תסמיני הנדבקים: חום גבוה, כאבי ראש, פריחה, שלשולים במקרה של טיפוס הבטן.
מספר נדבקים:
מספר מתים: הערכה שמתו בהתפרצות הראשונה כ-100,000 בני אדם.  במשך השנים מתו מיליוני אנשים. מקרי מוות רבים תועדו במלחמת העולם הראשונה: כ-3 מיליון אנשים.
מצב כיום: יש כ-21 מיליון נדבקים בטיפוס הבטן כל שנה, וכ-220,000 מקרי מוות הקשורים לטיפוס. במדינות המערביות כמעט ואין תחלואה.
חיסון לנגיף: היו מספר חיסונים שנוסו בשנות ה-30 וה-40 לטיפוס אך לא נעשה בהם שימוש בהמשך עקב תופעות לוואי רבות וקשות לטיפוס הבטן קיים חיסון אותו מומלץ כיום לקחת בעת ביקור במדינות בעלות אזורים בעלי תברואה נמוכה. במדינות המערביות אין צורך בחיסון אודות לתנאי היגיינה טובים. במקרה של הדבקה אנטיביוטיקה יכולה לחסל את המחלה ובכך למנוע הדבקה.
מקורות:
https://davidson.weizmann.ac.il/online/sciencepanorama/%D7%A2%D7%95%D7%9C%D7%9D-%D7%A7%D7%98%D7%9F-%D7%9E%D7%92%D7%A4%D7%95%D7%AA-%D7%92%D7%93%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%AA

https://davidson.weizmann.ac.il/online/sciencepanorama/%D7%98%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%A1-%E2%80%93-%D7%9E%D7%97%D7%9C%D7%AA-%D7%94%D7%9E%D7%9C%D7%97%D7%9E%D7%95%D7%AA

https://www.hayadan.org.il/a-wwii-typhus-outbreak-can-teach-us-about-stopping-coronavirus-1108101

https://www.midaat.org.il/articles/diseases/typhus/

# data[].attributes.headline
מגפת אבעבועות שחורות

# data[].attributes.subject
מגפת אבעבועות שחורות

# data[].attributes.body
שנת התפרצות: 200 לספירה.
מקום התפרצות: לא ידוע (משחר הימים).
מסלול התפשטות המגיפה: אין מסלול.
צורת הדבקה: מגע או כתרסיס באוויר.
תסמיני הנדבקים: עייפות, שלפוחית, חצ'קונים, חום, הקאה, כאב ראש, כאב בטן, פריחה, צלקת.
מספר נדבקים: 700,000,000.
מספר מתים: 300,000,000 - 500,000,000.
מצב כיום: הוכחדה.
חיסון לנגיף: אין חיסון.

# data[].attributes.body
שנת התפרצות: 200 לספירה.
מקום התפרצות: אפריקה שמדרום לסהרה.
מסלול התפשטות המגיפה: אפריקה-דרום אמריקה-האיטי-מרכז המזרח התיכון-איי האוקיינוס השקט.
צורת הדבקה: על ידי עקיצה של יתושות אנופלס.
תסמיני הנדבקים: חום גבוה, רעד, כאבי מפרקים, כאב ראש, הקאות שיכולות להכי דם, הזעה כבדה, צמרמורות, שלשול, כאבי בטן.
מספר נדבקים: נכון לשנת 2021 היו 241 מיליון נדבקים.
מספר מתים: נכון לשנת 2021 היו 627,000 מתים.
מצב כיום: הוכחדה.
חיסון לנגיף: באוקטובר 2021 הומצאה התרופה הראשונה למלריה.

# data[].attributes.headline
מגיפת "המוות השחור" - דבר

# data[].attributes.subject
מגיפת "המוות השחור" - דבר

# data[].attributes.body
שנת התפרצות: 1347
מקום התפרצות:
מסלול התפשטות המגיפה:
צורת הדבקה:
תסמיני הנדבקים:
מספר נדבקים:
מספר מתים:
מצב כיום:
חיסון לנגיף:

# data[].attributes.body
שנת התפרצות: 1889.
מקום התפרצות:
מסלול התפשטות המגיפה:
צורת הדבקה:
תסמיני הנדבקים:
מספר נדבקים:
מספר מתים:
מצב כיום:
חיסון לנגיף:

# data[].attributes.headline
השפעת הספרדית

# data[].attributes.subject
השפעת הספרדית

# data[].attributes.body
שנת התפרצות:  1918.
מקום התפרצות:
מסלול התפשטות המגיפה:
צורת הדבקה:
תסמיני הנדבקים:
מספר הנדבקים:
מספר המתים:
מצב כיום:
חיסון לנגיף:

# data[].attributes.body
שנת התפרצות: 1947.
מקום התפרצות:
מסלול התפשטות המגיפה:
צורת הדבקה:
תסמיני הנדבקים:
מספר הנדבקים:
מספר המתים:
מצב כיום:
חיסון לנגיף:

# data[].attributes.headline
נגיף הפוליו בישראל - מחלת שיתוק ילדים

# data[].attributes.subject
נגיף הפוליו בישראל - מחלת שיתוק ילדים

# data[].attributes.body
שנת התפרצות: 1949 בישראל. יש עדויות להתפרצות הנגיף עוד משחר ההיסטוריה במקומות שונים בעולם.
מקום התפרצות: ישראל.
צורת הדבקה: מועברת לאדם באמצעות מחזור צואה-פה. היו ילדים שנדבקו מהחיסון עצמו שניתן כנגיף חי מוחלש - נדיר.
תסמיני הנדבקים: שיתוק שרירים, בכ-1% מהנדבקים חודר הנגיף למערכת העצבים וגורם לשיתוק.
מספר נדבקים: 350,000 נדבקים לשנה בעולם בשנת 1988, שירד ל-74 בלבד בשנת 2015. בישראל: עד 1949 נחשבה למחלה שולית עם עשרות בודדות של נדבקים בשנה. ב-1949 דווח על 338 חולים. עד לשנת 1954 היו בישראל 4,700 מקרים מאובחנים של המחלה, מתוכם 760 נפטרים. החל משנת 1956 שניתן חיסון בישראל החלה ירידה בנתוני התחלואה והמחלה הפכה לנדירה בארץ. בשנת 1988 היתה התפרצות נוספת בארץ, נדבקו 15 איש. בשנת 2013 התגלו בישראל נשאים של נגיף הפוליו ושרידים שלו בשפכים עירוניים במקומות שונים.
מספר מתים:
המצב כיום:
חיסון לנגיף: בשנות ה-50 של המאה 20 פותח בארה"ב חיסון נגד הפוליו שהפך את המחלה לנדירה בעולם המערבים. היום החיסון ניתן כמנה ראשונה כנגיף מומת ומנה שניה כנגיף חי מוחלש. בשנות ה-50 לא ניתן היה לייבא את החיסון מארה"ב והוקמה בארץ מעבדה לייצור החיסון. בשנת 1956 החל מבצע חיסונים בארץ. ב-1989 החלו להכניס לתכנית החיסונים השגרתית בישראל מתן חיסון מומת לפני החיסון החי-מוחלש ובכך פתרו את מקרי שיתוק הילדים בין מקבלי החיסון. בשנת 2005 החיסון החי-מוחלש הוצא מתכנית החיסונים בארץ, ניתן חיסון רק של הנגיף המומת. בשנת 2013 החלו בישראל במבצע חיסונים של ילדים שנולדו לאחר 2004 בנגיף החי מוחלש עקב התפרצות נוספת שהתגלתה.

מקורות:

https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A9%D7%99%D7%AA%D7%95%D7%A7_%D7%99%D7%9C%D7%93%D7%99%D7%9D

# data[].attributes.body
שנת התפרצות: 1961.
מקום התפרצות:
מסלול התפשטות המגיפה:
צורת הדבקה:
תסמיני הנדבקים:
מספר נדבקים:
מספר מתים:
מצב כיום:
חיסון לנגיף:

# data[].attributes.body
שנת התפרצות:
מקום התפרצות:
מסלול התפשטות המגיפה:
צורת הדבקה:
תסמיני הנדבקים:
מספר הנדבקים והמתים:

חיסון לנגיף:
מקורות:

# data[].attributes.body
שנת התפרצות: 1981

מקום התפרצות:

צורת הדבקה:

תסמיני הנדבקים:

מספר נדבקים:

מספר מתים:

מצב כיום:

חיסון לנגיף:

מקורות:

# data[].attributes.body
שנת התפרצות:  2002
מקום התפרצות:
מסלול התפשטות המגיפה:
צורת הדבקה:
תסמיני הנדבקים:
מספר הנדבקים והמתים:

חיסון לנגיף:
מקורות:

# data[].attributes.headline
שפעת החזירים

# data[].attributes.subject
שפעת החזירים

# data[].attributes.body
שנת התפרצות:  2009.
מקום התפרצות:
מסלול התפשטות המגיפה:
צורת הדבקה:
תסמיני הנדבקים:
מספר נדבקים:
מספר מתים:
מצב כיום:
חיסון לנגיף:

# data[].attributes.body
שנת התפרצות:  נובמבר 2019.
מקום התפרצות:
מסלול התפשטות המגיפה:
צורת הדבקה:
תסמיני הנדבקים:
מספר נדבקים:
מספר מתים:
מצב כיום:
חיסון לנגיף: