# data[].attributes.headline
Teodora Dronjak 2/2. Ispravka 2. zadatka

# data[].attributes.subject
Teodora Dronjak 2/2. Ispravka 2. zadatka

# data[].attributes.body
Keraterm je bio koncentracioni logor tokom rata u Bosni i Hercegovini devedesetih godina prošlog veka. Nalazio se u blizini Prijedora i bio je jedan od logora u sistemu koncentracionih logora koji su bili pod kontrolom bosanskih Srba tokom rata u Bosni i Hercegovini.

U logoru Keraterm su civili, uglavnom bošnjačke i hrvatske nacionalnosti, bili držani u užasnim uslovima, podvrgnuti torture, zlostavljanju i ubijanju. Tokom juna i jula 1992. godine, u logoru Keraterm su se odigrali strašni zločini nad zarobljenicima, uključujući masovna pogubljenja.

Ovi zločini su deo šire slike etničkog čišćenja i genocida koji su se događali tokom ratnih sukoba na prostoru bivše Jugoslavije. Logor Keraterm postao je simbol stradanja civila i zločina protiv čovečnosti tokom ratova na prostoru bivše Jugoslavije. Nakon rata, mnogi odgovorni za zločine u logoru su identifikovani, optuženi i osuđeni pred međunarodnim sudovima za ratne zločine.

# data[].attributes.headline
Teodora Dronjak 2/2. ispravka 4. zadatka

# data[].attributes.subject
Teodora Dronjak 2/2. ispravka 4. zadatka

# data[].attributes.body
Orden za vojne strategije je priznanje koje se obično dodeljuje vojnim liderima, stručnjacima za strategiju ili vojne jedinice za izuzetne strategijske postupke tokom ratnih ili vojnih operacija. Ovaj orden naglašava važnost vojne strategije u vođenju vojnih akcija i ostvarivanju ciljeva.

Ordeni za vojne strategije često imaju simbolične elemente koji se odnose na vojnu strategiju, poput štitova, sablji ili zvezda, a mogu biti različitih rangova ili kategorija u zavisnosti od zasluga i doprinosa pojedinca ili jedinice. Ovaj orden može biti dodeljen za planiranje uspešnih vojnih kampanja, inovativne strategije, hrabre vojne akcije ili izvanredne vojne taktike koje su dovele do pozitivnih rezultata na bojištu.

# data[].attributes.headline
1. задатак Христина Мрдаковић 2-4

# data[].attributes.subject
1. задатак Христина Мрдаковић 2-4

# data[].attributes.headline
2. задатак Христина Мрдаковић 2-4

# data[].attributes.subject
2. задатак Христина Мрдаковић 2-4

# data[].attributes.headline
4. задатак Христина Мрдаковић 2-4

# data[].attributes.subject
4. задатак Христина Мрдаковић 2-4

# data[].attributes.body
Kolonijalni orden italijanske zvezde je osnovan kao kolonijalni Red vitezova 18. juna 1914.g. od strane kralja Viktora Emanuela III, kao priznanje i nagrada vojnicima stacioniranim u tadasnjoj koloniji Libiji.
Dodela ovog odlikovanja je bila do 1943. godine, kada je presla u status mirovanja, nakon sto su savezničke snage osvojile teritorije italijanskih kolonija u Severnoj Africi. Od tog trenutka pa nadalje, dodeljivana je samo onima koji su ranije služi u Libiji, a iz nekog razloga je u medjuvremenu dobili. Poslednji primerci su dodeljeni 1946.godine.

# data[].attributes.body
Logor Djakovo je osnovan 21.12.1941. godine u napustenom mlinu “Cereale” koji je bio u vlasnistvu Djakovacke nadbiskupije Katolicke crkve osnovan je za jevrejske zene i decu i srpske devojke oko 3000 zena i dece u logoru je bilo izlozeno prebijanju, silovanju i na njih su pustani strazarski psi. Najmanje 650 zena i dece je umrlo u logoru. Djakovacka nadbiskupija nije dala saglasnost za osnivanje logora u svom mlinu ali bez obzira na njihovo protivljenje ustase su osnovale logor. Logor je zatvoren u julu 1942. godine, a preostali zatvorenici su premesteni u druge logore i ubijeni.

# data[].attributes.attachment_link.title
Покољ у глинској цркви

# data[].attributes.headline
Исправка задатка- Анастазија Бесара lll1

# data[].attributes.subject
Исправка задатка- Анастазија Бесара lll1

# data[].attributes.headline
Исправка задатка - Анастазија Бесара lll 1

# data[].attributes.subject
Исправка задатка - Анастазија Бесара lll 1

# data[].attributes.headline
2. задатак (исправка) - Павле Струбел 2-2

# data[].attributes.subject
2. задатак (исправка) - Павле Струбел 2-2

# data[].attributes.attachment_link.title
Масакр у Драгинцу

# data[].attributes.headline
1. задатак-Јована Пантић II2

# data[].attributes.subject
1. задатак-Јована Пантић II2

# data[].attributes.attachment_link.title
White  Aesthetic Daily Motivation Paper Poster _20240510_002548_0000

# data[].attributes.attachment_link.title
Ања Ћулафић 1_4 Задатак бр. 2 

# data[].attributes.headline
4. задатак Лена Николић 2-2 4

# data[].attributes.subject
4. задатак Лена Николић 2-2 4

# data[].attributes.body
Са закашњењем од 57 годинa командант Драгољуб - Дража Михаиловић постхумно ће добити Легију части којом га је одликовао амерички председник Хари Труман.

Америчка делегација ускоро ће донети одликовање у Београд у склопу обележавања шездесетогодишњице победе над фашизмом у Другом светском рату. Као што се још увек не зна где је Дражин гроб, није познато ни ко ће преузети орден, као ни коме ће одликовање на крају припасти.

Иако је Дража Михаиловић добио орден због спасавања 500 америчких пилота током рата, први пут у историји највише одликовање за заслуге странцу чувано је као тајна, јер америчка администрација 'није желела да увреди тадашњу комунистичку власт у Југославији'.

Потпредседник СПО и Дражин унук Војислав Михаиловић очекује да ће одликовање у дедино име највероватније примити он, али не искључује ни да част припадне његовој тетки, Дражиној ћерки Гордани Михаиловић.

# data[].attributes.body
Anja Ercevic I-2

# data[].attributes.headline
4. задатак Лена Николић 2-2 3

# data[].attributes.subject
4. задатак Лена Николић 2-2 3

# data[].attributes.body
Орден витешког мача. Орден је установљен 4. децембра 1998. године доношењем Закона о одликовањима СРЈ. Имао је три степена и додељивао се за: „изузетне заслуге и дела у областима одбране и безбедности“.

# data[].attributes.body
U suštini da ne bi spojlovao knjigu reći ću samo o čemu se radi ukratko. Mercedes koji je bio ukraden se zaleće u grupu ljudi i ubija osmoro nedužnih ljudi. Taj zločin ostaje nerešen. Detektiv koji je uživao u svojoj penziji dobija poruku od ubice i tu knjiga kreće da se zahuktava. Stiven King je kao izvrsan pisac ulazio u detalje čina i um samog počinioca i iznosio nam detalje. Kao i mnogi drugi njegovi romani, i ovaj je jedan od najprodavanijih i može da se na neki način poveže sa ostalima.

# data[].attributes.headline
Борис Смиљанић 1/4, 1. задатак

# data[].attributes.subject
Борис Смиљанић 1/4, 1. задатак

# data[].attributes.body
5. zadatak

U svetu tišine, noću sama lutam ja, Srce mi je usamljeno, tražim društva sja. Hodam lagano kroz tminu, tražeći svetlost tiha, Nada mi je svetla, kao zvezda blistava.

Koracima tiškim kroz noć idem ja, Da pronađem prijatelje, društvo, radost, sjaj. Ruka mi je pružena, osmeh mi je blag, Zajedno smo jači, protiv usamljenog mraka drag.

U krugu prijatelja, srce sada peva, Usamljenost se gubi, tuga nestaje s leva. Kad smo jedno drugom podrška prava, Usamljenost nestane, kao san što spava.

# data[].attributes.body
4. zadatak

Jedno od poznatih odlikovanja koje je dodeljivano članovima pokreta otpora i sovjetskim vojnicima tokom Drugog svetskog rata je Orden Crvene Zvezde.

Orden Crvene Zvezde je sovjetsko vojno odlikovanje koje je ustanovljeno 1930. godine. Tokom Drugog svetskog rata, Orden Crvene Zvezde je bio dodeljivan vojnicima Sovjetskog Saveza za hrabrost i zasluge na bojnom polju. Takođe, bio je dodeljivan i pojedincima iz pokreta otpora u okupiranim zemljama za njihov doprinos u borbi protiv nacista.

Orden Crvene Zvezde se sastojao od petokrake zvezde sa crvenim emajlom, postavljenom na pozadinu crnog štita. U središtu zvezde bio je srebrni krug sa natpisom "Za hrabrost" na ruskom jeziku. Orden je nosio i crvenu traku koja se nosila oko vrata ili na uniformi.

Ovo odlikovanje je predstavljalo visoko priznanje za hrabrost i odanost u borbi protiv fašizma i nacizma tokom Drugog svetskog rata. Danas se Orden Crvene Zvezde smatra simbolom hrabrosti i odanosti prema vrednostima antifašizma i borbe za slobodu.

# data[].attributes.body
3. zadatak

# data[].attributes.body
2. zadatak

Logor Topovske šume bio je jedan od najozloglašenijih logora u Srbiji tokom Drugog svetskog rata. Bio je smešten u Beogradu i bio je mesto gde su ljudi zatvarani i mučeni zbog svojih političkih ili verskih uverenja. U ovom logoru su patili ljudi svih uzrasta, uključujući i decu.

U logoru Topovske šume ljudi su bili držani u lošim uslovima. Nisu imali dovoljno hrane ni odeće, a bili su izloženi mučenju i zlostavljanju od strane stražara. Mnogi su izgubili svoje živote zbog surovosti i nehumanih uslova u logoru.

Međutim, uprkos teškim uslovima, mnogi ljudi su pokazali hrabrost i solidarnost. Pokušavali su da pomognu jedni drugima koliko god su mogli, deleći hranu i utehu. Neki su čak organizovali tajne aktivnosti otpora protiv okupatora.

Logor Topovske šume je tragično mesto koje nas podseća na strašne posledice rata i mržnje. Važno je da se sećamo žrtava ovog logora i da učinimo sve što možemo da se takvi zločini nikada više ne ponove

# data[].attributes.headline
Борис Смиљанић 1/4, 3.задатак

# data[].attributes.subject
Борис Смиљанић 1/4, 3.задатак

# data[].attributes.headline
1. задатак Калина Остојић 2/2

# data[].attributes.subject
1. задатак Калина Остојић 2/2

# data[].attributes.body
Partizanska spomenica iz licne kolekcije pripadala je mom dedi. Dobio ga je za sluzbu u drugom svetskom ratu. Partizanska spomenica dodeljivala je prvoborcima tacnije ljudima koji su se prvi poceli boriti protiv okupatra i njihovih saradnika na prostoru Jugoslavije

# data[].attributes.headline
3. Миона Кезић 2/2

# data[].attributes.subject
3. Миона Кезић 2/2

# data[].attributes.headline
исправак 1. задатка Невена Миленковић 2/2

# data[].attributes.subject
исправак 1. задатка Невена Миленковић 2/2

# data[].attributes.headline
4. Миона Кезић 2/2

# data[].attributes.subject
4. Миона Кезић 2/2

# data[].attributes.body
Орден за храброст се додељивао „припадницима оружаних снага СФРЈ који су у борби против непријатеља учинили дела у којима је дошла до снажног изражаја њихова лична храброст или који су се на бојном пољу посебно истакли личном храброшћу“.

Иако је било војно одликовање, додељивало се и цивилним лицима.

# data[].attributes.body
Mina Stankovic 3/1 3.zadatak

# data[].attributes.attachment_link.title
Животињска фарма, дело Џорџа Орвела, нуди дубоке увиде у политичке и друштвене промене кроз преглед алегоријског света где животиње преузимају улоге људи. Ова књига осветљава динамику власти, мани

# data[].attributes.body
Mina Stankovic 3/1 4. zadatak

# data[].attributes.attachment_link.title
Орден победе

# data[].attributes.headline
5. Миона Кезић 2/2

# data[].attributes.subject
5. Миона Кезић 2/2

# data[].attributes.body
Mina Stankovic 3/1 5 zadatak

# data[].attributes.body
1.zadatak katarina

# data[].attributes.body
Jelova Glava, jedan je od vrhova planine Kukavice (opstina Vladicin Han), cija je najvisa tacka na 1144 m nadmorske visine. Na samom vrhu su njive i livade, oivicene krupnom bukovom sumom, visoravan koja ima cetiri-pet hektara povrsine. Plato na vrhu Jelove Glave je veoma ravan, a onda se blago zaobljuje tako da je nesto strmije pored same ivice sume.

Tog 23. marta 1943., 72 mestana Urvica, Letovista, Zebinca, Jastrebca i Tegovista, dovedeni su pri vrhu sume na Jelovoj Glavi. Bugari su ih pokupili usput; po kucama, na putevima, u trlama i stalama, kod komsija..

Naredeno im je da se poredaju po petorica u red, jedan za drugim. Tako je formirano 14 zgusnutih redova. Na komandu glavnokomandujuce, prvo se cuo jedan puscani pucanj, a onda, samo za delic trenutka iza toga, istovremeno i mitraljeska i puscana vatra, osuta je u ovu ljudsku masu iz neposredne blizine. Neverovatna hrabrost i odlucnost nekih ljudi, bila je da beze sa ovog stratista. Na plato Jelove Glave ostala su tacno 53 bezivotna tela. Njih devetnaestoro je prezivelo, neki su se spasili bekstvom, drugi su preziveli zatrpani telima pogodenih.

Bugarski okupatori ubili su tog dana, za samo nekoliko minuta, najvise ljudi na jednom mestu. Taj zlocinacki rekord nije prevaziden u ovom kraju za sve vreme bugarske okupacije.Na tom mestu stradao je moj pradeda koji je zamolio burgarskog vojnika da streljaju njega umesto njegovog sina.

2.zadatak katarina arsic II-1

# data[].attributes.headline
2.задатак  Миона Кезић 2/2

# data[].attributes.subject
2.задатак  Миона Кезић 2/2

# data[].attributes.body
Стрелиште у Јајинцима било је највеће место егзекуције на територији окупиране Србије у Другом светском рату. На овом стратишту су, према званичним, иако највероватније непрецизним подацима, од лета 1941. до јесени 1943. године нацисти убили 80.000 мушкараца, жена и деце.

У Јајинцима су стрељани људи због своје етничке припадности (јер су нацистичким законима обележени да кваре „чистоту расе“), стрељани су српски устаници, идеолошки противници (углавном комунистима), али и наумично ухапшени цивили, као део одмазде немачких окупаторских власти у Београду, која је донела проглас којим за сваког убијеног Немца мора бити убијено 100 цивила, а за сваког рањеног Немца, мора бити убијено 50 људи. Главне жртве масовних погубљених су били Срби антифашисти, Јевреји и Роми.

У Јајинцу су редовно довођени и стрељани логораши из Бањичког логора.

# data[].attributes.attachment_link.title
2-ЛОГОР БОРСКИ РУДНИК

# data[].attributes.body
1. Zadatak Ognjen Spaskov II/2

# data[].attributes.attachment_link.title
задатак 4.медаља

# data[].attributes.headline
Марко Шкодрић

# data[].attributes.subject
Марко Шкодрић

# data[].attributes.body
"Ana Karenjina" je knjiga koja istražuje ljubav, moral i ljudsku prirodu na jedinstven način. Prepuna je dubokih, kompleksnih likova i emotivnih zapleta, pružajući uvid u rusko društvo 19. veka. Tolstojev talenat za otkrivanje univerzalnih istina kroz priče o životu i ljubavi čini ovu knjigu izuzetno zanimljivom.

# data[].attributes.headline
Andjela Dimitrijevic 2/1 ispravak 1. zadatka

# data[].attributes.subject
Andjela Dimitrijevic 2/1 ispravak 1. zadatka

# data[].attributes.body
Jedno manje poznato mesto stradanja tokom Drugog svetskog rata u Bosni i Hercegovini je rudnik Jama u Hrvacama. Ovaj rudnik, koji se nalazi u blizini mesta Hrvace kod Bugojna, bio je jedno od stratišta na kojem su nacisti i ustaše izvršavali masovna pogubljenja. Žrtve su bacane u jamu rudnika, a njihova tela su ostajala neprepoznatljiva. Ovo stratište je bilo deo šire mreže stratišta koja su korišćena za likvidaciju protivnika nacističkog i ustaškog režima u Bosni i Hercegovini tokom Drugog svetskog rata.

# data[].attributes.body
U Kontinentalnom sistemu, Zlatna zvezda se dodeljivala kao najviše civilno odlikovanje Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. Ova zvezda se dodeljivala za izuzetne zasluge i doprinose društvenom, političkom, ekonomskom ili kulturnom razvoju zemlje.

# data[].attributes.headline
Кристина Јоксимовић 3-1 3. задатак исправка

# data[].attributes.subject
Кристина Јоксимовић 3-1 3. задатак исправка

# data[].attributes.headline
Кристина Јоксимовић 3-1 4.задатак исправка

# data[].attributes.subject
Кристина Јоксимовић 3-1 4.задатак исправка

# data[].attributes.attachment_link.title
Орден јунака социјалистичког рада

# data[].attributes.headline
Шкодрић Марко

# data[].attributes.subject
Шкодрић Марко

# data[].attributes.attachment_link.title
Read A Book Motivational Quote Instagram Post

# data[].attributes.headline
Simona Mujčinović 1-4, 2. deo 2. zadatka

# data[].attributes.subject
Simona Mujčinović 1-4, 2. deo 2. zadatka

# data[].attributes.headline
Simona Mujčinović 1-4, 1. deo 2. zadatka

# data[].attributes.subject
Simona Mujčinović 1-4, 1. deo 2. zadatka

# data[].attributes.headline
2.задатак Шкодрић Марко

# data[].attributes.subject
2.задатак Шкодрић Марко

# data[].attributes.attachment_link.title
Смртни логор Јасеновац

# data[].attributes.headline
2.Задатак Ангелина Дробњаковић 3/3

# data[].attributes.subject
2.Задатак Ангелина Дробњаковић 3/3

# data[].attributes.body
Спомен-парк Бубањ у Нишу је изграђен у сећање на стрељане грађане Ниша. Споменици симболизују машину за убијање вешање и стрељање,бунт народа, капитулацију освајача и победу тј. врхови споменика симболизују уздигнуте руке са стиснутим песницама. Три песнице које се налазе представљају симбол мушке, женске и дечје руке које пркосе непријатељу који је стрељао чак и читаве породице.

# data[].attributes.body
Porodicni orden

# data[].attributes.headline
4.задатак-Шкодрић Марко

# data[].attributes.subject
4.задатак-Шкодрић Марко

# data[].attributes.attachment_link.title
Дан победе у Другом светском рату је важан датум који се обележава широм света

# data[].attributes.headline
5.задатак-Шкодрић  Марко

# data[].attributes.subject
5.задатак-Шкодрић  Марко

# data[].attributes.body
Орден партизанске звезде је било одликовање Социјалистичке Федеративне Републике Југославије у три реда и додељивало се од 1943. до 1992. године.

Орден је установио Јосип Броз Тито 1943. године. Орден партизанске звезде 1. степена додељивао се за „успешност у командовању и нарочите заслуге у борби”, Орден 2. степена за „храброст и подвиге бораца”, а Орден 3. степена за „храброст и пожртвованост у борби”. Касније су сва три степена одликовања додељивана „старешинама оружаних снага СФРЈ, за успешно командовање јединицама оружаних снага, за умешност у руковођењу борбеним деловањима и за показану нарочиту храброст у рату”. Uroš Bogunović učestvovao je u borbama kod Banja Luke, Bosanske Gradiške, Bosanske Dubice i u borbama za oslobođenje Sarajeva. Naročito se istakao 1942. godine kada je poveo bataljon boraca preko reke Une, prodro do Cazina i oslobodio ga. Početkom 1943. godine, na Podvidaču je samo sa jednim vodom dočekao i razbio brojnijeg neprijatelja. Po završetku rata završio je Višu vojnu akademiju JNA i nalazio se na istaknutim vojnim funkcijama. Ordenom partizanske zvezde odlikovan je 1944. godine

# data[].attributes.headline
5. задатак - Матеја Стевановић 2/2

# data[].attributes.subject
5. задатак - Матеја Стевановић 2/2

# data[].attributes.body
Само љубав,

То нам треба,

Одавде до неба

Порука је наша.

Не! Рецимо насиљу,

А “Да!” дружењу и весељу.

Само љубав,

И опет љубав,

Љубав нам треба свима

У овим временима.

# data[].attributes.headline
1. задатак - Матеја Стевановић 2/2

# data[].attributes.subject
1. задатак - Матеја Стевановић 2/2

# data[].attributes.body
Dečji logor u Sisku je bio najveći logor za decu u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj i jedino mesto na svetu u kome su ulogorena i ubijana isključivo deca. Tačan broj ubijene dece u logoru nije poznat, a podaci se kreću od 1300 do preko 3000 ubijene dece. Logor se nalazio u nekoliko zgrada u gradu: Sokolani, magacinu solane "Rajs", osnovnoj školi u Novom Sisku i Karantinu. Uslovi za boravak i život dece su bili užasni. Sva deca su ležala na podu, na tankom sloju slame, bez odeće i ćebadi. Ovaj logor je nastao 3. avgusta 1942 godine. U savremenoj Hrvatskoj postoje pokušaji negiranja postojanja dečjeg logora u Sisku ili umanjenja broja žrtava.

# data[].attributes.headline
Стефан Мило Перзаић 2/

# data[].attributes.body
Стефан Мило Перзаић 2/4

# data[].attributes.headline
5. задатак Милица Бешир

# data[].attributes.subject
5. задатак Милица Бешир

# data[].attributes.headline
1. задатак Милица Бешир 

# data[].attributes.subject
1. задатак Милица Бешир 

# data[].attributes.headline
Andjela Dimitrijevic 2/1 ispravak 2. zadatka

# data[].attributes.subject
Andjela Dimitrijevic 2/1 ispravak 2. zadatka

# data[].attributes.headline
Andjela Dimimitrijevic 2/1 ispravak 3. zadatka

# data[].attributes.subject
Andjela Dimimitrijevic 2/1 ispravak 3. zadatka

# data[].attributes.headline
2. задатак Огњен Арсић 2/2

# data[].attributes.subject
2. задатак Огњен Арсић 2/2

# data[].attributes.body
Логор Стајићево био је концентрациони логор који су нацисти подигли у близини Београда за време Другог светског рата. Отворен је 1941. године и функционисао је до 1944. године. У логору Стајићево затвореници су били изложени страшним условима и злостављању. Више од 7000 људи, међу којима су били Јевреји, Роми, Срби и други, доведени су у овај логор. Затвореници су били смештени у претпостављено нехигијенске и претесне услове, изложени глади, злостављању и болести. Многи су били дејством принуде регистровани и одведени на прострељење. Логор је обнављан и прошириван током свог постојања. Након ослобођења Београда 1944. године, логор је затворен, али је његова страшна историја остала да сведочи о страдањима хиљада људи за време нацистичке окупације.

# data[].attributes.headline
Огњен Арсић 2/2 задатак 4

# data[].attributes.subject
Огњен Арсић 2/2 задатак 4

# data[].attributes.body
Орден југословенске звезде с лентом (раније Орден југословенске звезде I реда) - шесто одликовање у важносном реду југословенских одликовања.

# data[].attributes.headline
4.задатак Невена Миленковић 2/2

# data[].attributes.subject
4.задатак Невена Миленковић 2/2

# data[].attributes.attachment_link.title
ПОРОДИЧНИ ОРДЕН ПАРТИЗАНСКЕ ЗВЕЗДЕ

# data[].attributes.headline
Анастазија Бесара lll1 - 5. задатак

# data[].attributes.subject
Анастазија Бесара lll1 - 5. задатак