# data[].attributes.body
Media on nopea tapa vaikuttaa ihmisiin sen helpon saatavuuden vuoksi ja sitä käytetään hyvin monella eri tavalla. Esimerkiksi mainostajat pyrkivät vaikuttamaan meihin median kautta, jotta he saavat tuotteitaan ja palveluitaan myytyä. Nykyään myös nykyajan politiikka keskustelua ja vaalikampanjointia käydään entistä enemmän sosiaalisessa mediassa. Eli Myös poliittisissa asioissa pyritään vaikuttamaan median avulla, jotta näkemyksiä saadaan paremmin esille ja tämän kautta pyritään saamaan enemmän äänestäjiä sekä kannattajia.

# data[].attributes.body
Teknologian sekä sosiaalisen median myötä vaikuttamisen tavat sekä keinot ovat muuttuneet paljon. Ennen merkittävimmät media kanavat olivat televisio, radio ja sanomalehdet, mutta nykyään digitaaliset kanavat, kuten sosiaalinen media ja suoratoistopalvelut ovat tärkeimässä asemassa. Tämä myös mahdollistaa yksilölle kohdennetun sisällön saannin.

Vahva vaikutus keino suomessa on journalismi, jonka sisältö on uskottavaa ja vaikuttavaa. Sillä pystytään vaikuttamaan mielipiteisiin sekä siihen mitä tiedetään eri asioista. Visuaalisella ulkonäöllä sekä tunteita herättävällä sisällöllä on myös vahva vaikutus. Esimerkiksi elokuvat ovat hyvä esimerkki tästä sekä ollut tärkeä media jo pitkään.

# data[].attributes.body
Median merkitys on suomalaisessa kulttuurissa nousussa sekä muuttumassa. Television ja sanomalehtien kulutus on huomattavasti vähentynyt, mutta sosiaalisen median kulutus on suuressa nousussa.

# data[].attributes.headline
Media suurimmat vaikuttajat Suomessa ja niiden hyvät sekä huonot puolet

# data[].attributes.subject
Media suurimmat vaikuttajat Suomessa ja niiden hyvät sekä huonot puolet

# data[].attributes.body
Suomen suurimmat vaikuttajat ovat Yleisradio, Alma Media sekä Sanoma Media Finland. Heidän brändi on asettanut tärkeän aseman, joka pystyy vaikuttamaan suomalaisten mielipiteisiin ja ajatuksiin. Myös sosiaaliset media alustat, kuten TikTok, on saanut vahvan aseman omassa elämässä ja toimii välillä myös itselläni uutis kanavana.

Suomalaiset mediat antavat meille mahdollisen saada nopeasti tietoa uutisista ja maailman menoista sekä mahdollistaa kulttuurin kuluttamisen suoratoistopalveluissa, esimerkiksi Yleisradio mahdollistaa palveluissaan yleverorahalla helpon kulttuurin kuluttamisen. Kun taas TikTok on addiktoiva mediakanava, joka on heikentänyt monien keskittymiskykyä. Senkin avulla kuitenkin pystytään saamaan paljon tietoa nopeasti ja myös Yleisradio on ottanut sen käyttöönsä.

# data[].attributes.body
Sosiaalinen media on tarjonnut uusia kanavia ja alustoja sisällön luomiseen sekä sen kuluttamiseen. Sosiaalisen median käyttäjät voivat myös itse tuottaa sisältöä ja jakaa sitä muille, joka poikkeaa perinteisten medioiden asemasta.

# data[].attributes.body
Toivon, että tulevaisuudessa media pysyy luotettavana, koska se tulee olemaan merkittävänä osana uutisten sekä muiden tietojen saannissa. On hyvin tärkeää, että pystymme luottamaan siihen, mitä kulutamme päivittäin.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/a/74-20058001

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tiktok-sovelluksen käyttöä erityisesti nuorilla on pyritty rajoittamaan monessa maassa. Ylen A-studiossa vierailleet asiantuntijat kaipaisivat rajoituksia myös Suomeen.

Mikko Alasaarela on algoritmivaikuttamisen asiantuntija ja ollut työssään tekemisissä Tiktokia sisältäpäin tuntevien henkilöiden kanssa.

Kiinalainen videosovellus Tiktok on käyttäjiensä koukuttamisessa maailman paras, toteaa tekoälyasiantuntija ja Equel Social -yrityksen toimitusjohtaja Mikko Alasaarela. Alasaarelan mukaan sovellus osoittaa, miten pitkälle algoritmiin perustuva addiktio voidaan viedä.

- Koukuttumisen tyyli on hyvin samanlainen kuin uhkapelaamisessa.

Mitä enemmän videoita Tiktokissa katsoo, sitä sitä henkilökohtaisempaa ja palkitsevampaa sisältöä se tarjoaa käyttäjälleen. Tällä tavalla sovellus maksimoi sen parissa vietetyn ajan.

Alasaarela on huolissaan siitä, miten Tiktokin koukuttavuus vaikuttaa ihmisten ajankäyttöön ja erityisesti nuorten kanssakäymiseen.

- Välitunnilla saatetaan pelata pelejä tai kattoa Tiktokia sen sijaan, että leikittäisiin kavereiden kanssa.

Someturvan toimitusjohtaja Suvi Uski puolestaan nostaa Tiktokin runsaan käytön vaikutukset aivojen toimintaan.

- Tietysti nuorilla ihmisillä, kun aivot ovat kehittyvässä tilassa, niin se vaikutus on siellä nähtävissä. Yksittäiset tutkimukset ovat näyttäneet muutoksia aivojen rakenteessa.

Nuoria on jo ryhdytty suojelemaan Tiktokin haittavaikutuksilta esimerkiksi Yhdysvalloissa. Vastaavia sovelluksen käyttöä koskevia rajoituksia tarvitaan Alasaarelan ja Uskin mukaan myös Eurooppassa.

Alasaaren mielestä nuorten koukuttaminen 10-15 sekunnin pituisiin lyhytvideoihin tunneiksi kerrallaan ei pitäisi olla mahdollista.

- Miten me myös puutumme siihen, että ne sisällöt nuorille ei ole heidän kehitystään haittaavia, hän jatkaa.

Uski on samaa mieltä. Hän toteaa asiantuntevan sääntelyn olevan paikallaan kaiken teknologisen kehityksen kohdalla, koska teknologian muutos on niin nopeaa.

- Jos me sallisimme kaiken tapahtuvan, niin ei tätä maailmaa olisi enää jäljellä.

Pääset lukemaan pidemmän jutun Tiktokista ja sen laajenemisaikeista

Katso koko tiistain A-studion lähetys Yle Areenasta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Asiantuntijat rajoittaisivat Tiktokin käyttöä: "Koukuttumisen tyyli on hyvin samanlainen kuin uhkapelaamisessa"

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiktok-sovelluksen käyttöä erityisesti nuorilla on pyritty rajoittamaan monessa maassa. Ylen A-studiossa vierailleet asiantuntijat kaipaisivat rajoituksia myös Suomeen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Airi-Alina Allaste tutkii TikTokin käyttöä ja kuntavaaleja sekä Suomessa että Virossa. Parhaillaan Allaste kerää aineistoa Suomen kuntavaaleista. Myös Viron paikallisvaalit järjestetään syksyllä lokakuun puolivälissä. Virossa kaikki 16 vuotta täyttäneet ovat äänioikeutettuja.

Sosiaalisen median alustojen maailmanlaajuinen käyttö on muuttanut perusteellisesti nykyajan politiikkaa. Keskustelua ja vaalikampanjointia käydään entistä enemmän sosiaalisessa mediassa. Toiset käyttävät alustoja luovasti hyödykseen, toiset väittävät, että some vain syventää demokratian kriisiä.

Äänestysaktiivisuuden laskusta ja nuorison passiivisuudesta on keskusteltu paljon. Asia ei ole Allasten mukaan niin yksioikoinen. Erityisesti sosiaalisen median uskotaan tarjoavan uusia keinoja politiikantekoon. Sosiaalisen median mahdollisuudet voivat olla erityisen tärkeitä maissa, joissa ei ole ollut vahvaa kansalaisyhteiskuntaa.

- Mahdollisuudet tiedonhakuun ovat lisääntyneet merkittävästi, Allaste toteaa. - On kuitenkin luonnollista, että myös disinformaatio leviää. Algoritmit saattavat ruokkia poliittista polarisaatiota.

Siksi TikTok

Allastea kiinnostavat luovat ja vaihtoehtoiset osallistumisen tavat ja miten nuoret toteuttavat politiikkaa sosiaalisen median avulla.

- TikTok-alustan käytännöt tarjoavat erinomaisen mahdollisuuden tutkia käyttäjien mielikuvitusta. Lisäksi alusta on hyvin suosittu nuorten keskuudessa, mutta silti siitä on vain vähän tutkittua tietoa ja analyysia, miten sitä käytetään esimerkiksi politiikanteossa.

Allastea kiinnostaa seurata, miten nuoret ilmaisevat poliittisia mielipiteitään musiikin, tanssin ja performanssin avulla.

- TikTok saattaa helpottaa ja lisätä aktiivista osallistumista. Poliittisia ideoita ja näkemyksiä voidaan esittää houkuttelevassa muodossa, jolloin ne myös leviävät helposti. Käytön helppous ja muotokieli saattavat valitettavasti myös lisätä muukalaisvihamielistä ja rasistista toimintaa, eikä TikTok-videoista voi aina tarkistaa todenmukaisuutta tai saada niistä ketään vastuuseen.

Rajaton yleisö

TikTok kannustaa luomaan sisältöä, ja kuka tahansa voi liittyä siihen eikä alustalla ole suljettuja ryhmiä. Viestintä tapahtuu videoin, jotka voivat saada valtavan yleisön ilman ylläpitäjien asettamia rajoituksia.

- Vaikka tunnistankin alustan mahdolliset vaarat, uskon, että TikTokin performatiivisuus ja osallistavuus saavat nuoret myös kiinnostumaan politiikasta ja kehittymään kansalaisina, Allaste toteaa.

Allasten mukaan sosiaalisella medialla voi olla merkittävä rooli nuoremman sukupolven voimaantumisessa ja ilmaisussa, mikä tekee siitä tärkeän ympäristön luovien poliittisten ajatusten tutkimiseen. Nuorten uusia osallistumismuotoja ei tunnusteta politiikassa riittävästi.

- Esimerkiksi muutama vuosi sitten kahdeksassa EU-maassa päättäjien kanssa käytyjen asiantuntijahaastattelujen tuloksista kävi ilmi, että vaikka haastateltavat puhuivat toistuvasti nuorten velvollisuudesta osallistua, asiantuntijat eivät maininneet lainkaan sosiaalista mediaa. Useissa maissa poliitikot ja päättäjät tekevät selvän eron järjestöissä aktiivisesti toimivien nuorten ja heidän mielestään passiivisten somessa hengailevien välillä.

Tarvitaan lisää medialukutaitoa

Medialukutaidolla on kasvava merkitys, kun halutaan saada enemmän irti sosiaalisen median parhaista puolista ja välttää riskitekijöitä.

On tärkeää, että nuoret tuntevat alustojen tekniset ominaisuudet, algoritmien toiminnan ja miten ne vaikuttavat viestintään. Toisaalta sosiaalista mediaa käyttävät nuoret aktivistit tuntevat nämä jo hyvin.

- Nuorten kokemuksia esiintymis- ja osallistumiskäytännöistä ja heidän tietotaitoaan voitaisiin hyödyntää kansalaiskasvatuksessa nuorten näkökulman lisäämiseksi.

Allasten mukaan sosiaalinen media vaikuttaa pysyvästi yhteiskunnallisiin keskusteluihin, aktivismiin ja poliittiseen viestintään tavalla, joka muokkaa tulevaisuuden politiikkaa.
Miten rakennamme yhteiskuntaa, jossa kaikenikäisillä on mahdollisuuksia tulla kuulluksi? Katso Kuuleeko toinen polvi? -tallenne
Tutustu Tiedekulman Haloo, Suomi! -ohjelmasarjaan! Perehdy kanssamme politiikan murroksen, polarisaation, velkakeskustelun ja sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden kiperiin kysymyksiin.

Tutustu teemaan Hyvä yhteiskunta

# data[].attributes.attachment_link.title
Tulevaisuuden politiikkaa tehdään sosiaalisessa mediassa | Helsingin yliopisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Koneen Säätiön vieraileva tutkija Airi-Alina Allaste tutkii nuorten osallistumista politiikkaan sosiaalisessa mediassa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Avaa valikko

Vaikka Suomi on edelleen vahva sanomalehtimaa, sanomalehtien säännöllinen lukeminen on 1990-luvun alusta vähentynyt. Säännöllinen sanomalehtien lukeminen on vapaa-aikatutkimuksessa määritelty tarkoittamaan useana päivänä viikossa tapahtuvaa joko verkko- tai paperimuotoisten sanomalehtien lukemista. Erityisesti 10-14-vuotiaat ja 15-24-vuotiaat lukivat sanomalehtiä säännöllisesti huomattavasti aiempaa vähemmän. Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksen mukaan 16-24-vuotiaista 78 prosenttia oli lukenut joko verkkolehtiä tai mediayhtiöiden uutissivuja (Suomen virallinen tilasto (SVT)). Tämän tiedon perusteella voidaan olettaa, että mediayhtiöiden uutissivustot ovat jossain määrin korvanneet sanomalehden lukemisen tässä ikäryhmässä.

65 vuotta täyttäneistä useampi kuin yhdeksän kymmenestä seuraa säännöllisesti sanomalehtiä vuosikymmenestä toiseen. Koko 10 vuotta täyttäneestä väestöstä 77 prosenttia seurasi säännöllisesti sanomalehteä. Miehet ja naiset seurasivat sanomalehtiä yhtä aktiivisesti.

Kuvio 5. Sanomalehtien säännöllinen lukeminen, %

Siinä missä vielä 1990-luvun alussa kaikki väestöryhmät seurasivat sanomalehtiä melko säännöllisesti, sanomalehden säännöllisessä seuraamisessa näkyy nyt selkeitä väestöryhmittäisiä eroja. Sosioekonomisen aseman mukaan tarkasteltuna sanomalehtiä säännöllisesti seuraavien osuus on suurin yrittäjillä sekä ylemmillä ja alemmilla toimihenkilöillä. Vuonna 2017 työttömistä enää 70 prosenttia ja opiskelijoista 57 prosenttia seurasi säännöllisesti sanomalehtiä. Vielä 1990-luvun alussa noin 90 prosenttia työttömistä ja opiskelijoista seurasi säännöllisesti sanomalehtiä.

Kuvio 6. Sanomalehden säännöllinen lukeminen sosioekonomisen aseman mukaan, 15 vuotta täyttäneet, %

Perinteisesti sanomalehden lukemista on pidetty kansalaisuuteen kuuluvana piirteenä. Sanomalehti on nähty kaikille yhteisenä, demokratiaa ja sananvapautta edistävänä tiedotusvälineenä. On kuitenkin huomattava, että sanomalehden säännöllinen seuraaminen ei enää ole aivan kaikkien yhteisesti jakama elämäntapa, niin kuin käytännössä oli vielä 1990-luvun alussa. Tällä hetkellä väestöstä hieman alle neljännes ei seuraa säännöllisesti sanomalehtiä. Eniten sanomalehtiä seuraamattomia on nuorten, opiskelijoiden ja työttömien joukossa.

Lähteet:

Suomen virallinen tilasto (SVT): Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö [verkkojulkaisu].ISSN=2341-8699. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 22.3.2019].Saantitapa: http://www.stat.fi/til/sutivi/index.html

Lähde: Vapaa-ajan osallistuminen, Tilastokeskus

Lisätietoja: Riitta Hanifi 029 551 2946, Hannu Pääkkönen 029 551 3229, Juha Haaramo 029 551 3666

Vastaava osastopäällikkö: Jari Tarkoma

Päivitetty 25.4.2019
Viittausohje:
Suomen virallinen tilasto (SVT): Vapaa-ajan osallistuminen [verkkojulkaisu].
Lukemisen muutokset 2017, 2. Sanomalehtien lukeminen vähentynyt . Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 12.4.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/vpa/2017/03/vpa_2017_03_2019-04-25_kat_002_fi.html

# data[].attributes.attachment_link.description
Avaa valikko Vaikka Suomi on edelleen vahva sanomalehtimaa, sanomalehtien säännöllinen lukeminen on 1990-luvun alusta vähentynyt. Säännöllinen sanomalehtien lukeminen on vapaa-aikatutkimuksessa määritelty tarkoittamaan useana päivänä viikossa tapahtuvaa joko verkko- tai paperimuotoisten sanomalehtien lukemista. Erityisesti 10-14-vuotiaat ja 15-24-vuotiaat lukivat sanomalehtiä säännöllisesti huomattavasti aiempaa vähemmän.