# data[].attributes.body
Den første avis udkom i Danmark, dog på tysk

# data[].attributes.body
Den første månedlige avis kom til Danmark med navn Den Danske Mercurius.

# data[].attributes.body
E.H Berling udgav Kjøbenhavnske Dansk Post-Tidende som altså senere blev til Berlingske Tidende

# data[].attributes.body
Aalborg Stiftstidende kom til

# data[].attributes.body
Fyns Stiftstidende blev stiftet

# data[].attributes.body
Edmund Burke døber pressen og medierne som den fjerde statsmagt til Montesquieus' model om magtens tredeling.

# data[].attributes.body
Aarhus Stiftstidende blev oprettet

# data[].attributes.body
Trykkefriheden blev sikret i grundloven. Det betød at en række aviser begyndte at støtte forskellige politiske partier.

# data[].attributes.body
Venstre fik støtte fra cirka 50 dagblade og andre aviser

# data[].attributes.body
Højre som senere blev til konservative overtog de fleste af de gamle dagblade og fik yderligere støtte af Jyllands-Posten

# data[].attributes.body
Politikens chefredaktør på daværende tidspunkt Henrik Cavling omlagde avisens format. Hvor partipressen før havde haft politik og referater fra forskellige møder i hovedsædet, skiftede de nu fokus til nyheder, analyser, reportager og læserservice, og blev hermed lavet om til hvad hvad vi i dag kender som omnibusaviser.

# data[].attributes.body
Politikken oprettede Ekstrabladet og Berlingske Tidende oprettede BT, som løssalgsaviser, som altså efterhånden var blevet den nye dille, og som havde fokus på hurtigt og sensationelt nyt, men som ikke gik lige så meget i dybden som de tunge aviser

# data[].attributes.body
Pressefriheden var for alvor truet under 2. Verdenskrig.

Det der før havde været frit marked, blev nu kontrolleret af tyskerne, og alle aviser skulle efter sigende igennem tysk kontrol. Dog udkom der i en periode omkring 600 illegale dagblade og aviser, som gik imod tyskerne, og både informerede om begivenhederne fra dansk perspektiv, og opfordrede til sabotage. Nogle af disse aviser var endda ledet af partier, såsom Socialdemokratiet og Konservative

# data[].attributes.body
Dagblade begyndte stille og roligt at dø hen fra 1945, pga. øgede krav til journalistikken, samt økonomiske vanskeligheder, også selvom Folketinget fjernede moms på dagbladende. Noget af årsagen var at Radio- og TV-avisen var begyndte at skride frem, og erstatte nyhederne fra dagbladende.

# data[].attributes.body
Nils Ufer udgiver Den Nøgne Journalist.

# data[].attributes.body
Da internettet begyndte at være en ting, begyndte aviserne at lave komplicerede hjemmesider, hvor de altså indsatte alle deres nyheder som stod i deres fysiske avis, ind på nettet, så det altså var muligt at læse nyheder på begge enheder. Til at starte med, var det et reklamestunt for den fysiske udgave, men det blev altså til en konkurrent for selvsamme efter lidt tid.

# data[].attributes.body
Gratisaviser blev en ting.

MetroXpress og Urban var de 2 første. Disse blev placeret busser og toge, og de steder i byen hvor mange mennesker færdedes.

# data[].attributes.body
https://danmarkshistorien.dk/vis/materiale/avisen-1634

https://www.studienet.dk/mediehistorie/massemedier/avis

https://faktalink.dk/pressefrihed/baggrund-historie

https://grundbogtildansk.systime.dk/?id=386